507 



Skjællets Grundmasse, hvori Denlinerorene livile, er klar og ensformig. Naar Præpa- 

 ratet imidlertid ikke er altfor lyudl og saaledes bliver altfor gjenncmsigtigl, iagttager man i 

 den halvkiigleformige Del en cdiiccntrisk Stribning, som undertiden endog kan give sig til- 

 kjende for det blotte Oie ved en let Irisation. Paa lodrette Snit (Tab. III, Fig. 1.5) lober 

 deune Stribning parallel med Skjællets halvkuglcformigc Peripherie og danner halvkuglefor- 

 mige Lag af forskjellig Brede og i forskjellig Mængde, snart lyse, snart mørke. Ligesom 

 i Tænderne ere bredere Lag ofte sammensatte af flere finere. Paa Tversnil (Tab. III, 

 Fig. H) seer man Lagene følge hele Skjællets Peripherie. De aftage i Styrke indad mod 

 den pyramideformige Del og savnes ganske i denne Del af Skjællet, Inis Grundmasse er 

 klar og ensformig. Forresten beroer den concentriske Stribning ikke paa et bestemt bugtet 

 eller snoet Forløb af Dentinerørene, saaledes som det undertiden er Tilfældet med den 

 concentriske Stribning i Tænder, men er frembragt ved en Tone i selve Skjællets Grund- 

 substants; en særskilt kornet Afleiring har jeg ikke iagttaget. 



Bygningen af den hvide Facet paa Skjællets pyramideformige Del lader sig kun 

 erkjende paa lodrette Snit. Den er indfattet i Pyramiden ligesom Cornea i Sclerotica; i 

 nogle Tilfælde støder Skjællets halvkugleformige Del lige til den; som oftest griber den 

 noget ud over den (Tab. III, Fig. 15). Facetten er flad, undertiden meget svagt udhulet, og 

 bliver tyndere ud mod de afrundede Ilande. Den bestaaer af en halvgjennemsigtig, noget 

 gulagtig, ensformig Substants, som er nøie adskilt fra Skjællets pyramideformige Del ved en 

 bred Søm. Denne Søm dannes af en mørkegul Dntkornet Substants, der taber sig udad. 

 Ved stærkere Forstørrelse (Tab. III, Fig. 19) seer man i Sommen en lodret Stribning, som 

 hidrører derfra, at Dentinerørene fra den pyramideformige Del træde ind i den og skjule 

 sig i den; Denlinerorene ende her med fine frie Ender, og man seer kun meget sjeldent 

 et Plexus. Den lodrette Stribning kan fortsætte sig ind i Facetlens øvrige klare Substants. 



Hos Anacanthus asperrimus') er Skjælienes og Piggenes Bygning aldeles 

 overensstemmende med Skjælienes af den foregaaende Trygon. Skjællene ere vinklede, 

 sidde stærkt sammenpressede og have et Gjennemsnit af 1 — 5"°"; dog er der et over- 

 veiende Antal af store Skjæl. Deres Farve er hvidgraa. De bære en forholdsvis stor 

 Pyramide, hvis Spids er skraat afskaaren og forsynet med en myrteblad- eller hjerteforraig 

 Facet, der sædvanligt er lidt ophoiet i Midlen og ligesom delt ved en iMidtlinie. 1 Skjæl- 

 lene findes en netformig Kime, men Kanalerne ere rummeligere og Maskerne storre end 

 hos Trygon; nogle af Kanalerne udmunde med en tronipelformig Aalming paa Skjællets 



'I J. .Muller und J. llcrilc, systematische Bcscbrcil)ung der PlagiostomCD, Berlin IS4I, Pag. 167; 

 Afbildning findes p;ui den sidste Tnvlc. 



Cl- 



