t 
j 
SSE DI RS Ad AS ert VAR Ae ARE KARA PA EN än sa SARA SANS SNS ANS VUGMP 
" KA Pn ÅR Fan I 
SILVERTÄRNA. 
men de mera allmänt antagna benämningarna är det skäl att bibehålla. 
Emellertid är namnet St. hirundo av fere äldre författare användt för St. 
macrura, såsom av det föregående synes. «LINNÉ sjelf citerar icke de nämnda 
ställena i sin Gotländska resa, och följande författare hava förbisett dem. 
Efter första upplagan av Fn. Sv. synes LInsÉ hava vid avhandlandet av 
St. hirundo endast avsett den, som här nu bär detta namn. På det först 
citerade stället 1 Gotlands-resan säges om fötterna, att de äro coccine&, hvil- 
ket i följande beskrivningar är uteslutet, troligen emedan, sedan fötterna 
torkat, färgen vid förnyad undersökning förändrats. Det nämnes även, att 
Tärnan hade den största affinitet med Strandskatan, hvarmed endast avses 
färgen på näbb och fötter, ett uttryck, som även på samma grund i senare 
beskrivningar uteslutits. Ända sedan LINNKS tid har traditionsvis hos oss och 
på de festa orter Fisktärnan fått behålla namnet St. hirundo. Vi anse 
alltså, att detta namn för vår Fisktärna bör bevaras. 
Överförandet av namnet St. hirundo på St. macrura, som blivit gjordt 
av fere författare, var högst olyckligt, i synnerhet som det vunnit efterföljd; 
och man kan säga, att namnet nästan blivit förstördt; den nu redan gamla 
regeln, att man icke eger att överflytta ett artnamn på en annan art inom 
samma slägte, måste utan undantag följas. I alla trakter, der endast en av 
arterna finnes, har den blivit kallad St. hirundo. 
Sterna paradisea BRÖNN., från Borgholm och Christiansö är en gammal 
fogel, hvarpå också BRrRÖNNICH sjelv häntyder. Detta namn borde, om det 
kunde avgöras, att dermed menades Sterna macrura, såsom äldst bibehållas. 
Men dels är BRÖNNICHS beskrivning otillräcklig, dels häntyder han sjelv 
derpå, att St. paradisea kunde vara samma art som hans St. hirundo, d.v.s. 
St. macrura, hvilket ock senare FABRICIUS ansåg vara förhållandet, och hvilket 
även jag antager vara troligt, om ock ej bevisadt, dels har namnet blivit ofta 
användt för St. Dougalli. Härigenom har det blivit gjordt oanvändbart för 
någon art av Tärna. Det äldsta användbara namnet för Silvertärnan är 
alltså Sterna macrura NAUM. 
Anm. v. HEUGLIN nämner en Tärna från Kina och GOoEBEL en från 
Krim, under namn av St. hirundo, men utan någon ledning, hvarav man 
skulle kunna se hvilken art som menas. 
Tillägg till pag. 781. 
Då förra arket var färdigt att läggas under pressen, erhöllos följande 
individer, hvilka, såsom i vissa fall av särskildt intresse, må omnämnas. 
Sundevall, Svenska foglarna, forts. af Kinberg, 1881-3. 
STERNA MACRURA. 
JE) 2008 | 28) 23587 239 
| ; 
0321 a ra I ER Rn KS Nell LL AES RR rt RN Je per 412 390 407 | 372 
413 MUS D NO HSA OA He MYR O KEENAN Nr AN FREE VA AAA ÄR a AON Mr 71 — 12,5 T2 
129000 hytt i 1 ll Oe 0 Te LONG BA ERS Ke ar FL AF bn SAR RG 31 — 31 SI 
» DI TILLIT VIDTES PY oja 2555 stå fo osgan a Sf EL LAINE 44 — 46 46 
; Dj PERS SPELET fSbrr [LAS OEM src rireignr pA KASS 22 — 23,6 22,5 
1 AKAN KG f (6 BE [6 BN Aa I OÄET ND fi KUR se EN ÅSAR i NGA RA Vd KAR od LEA 8 3,3 7,8 8 
» PI FDU SAS OLTAT TNG erg rs Nr se Arg ale INSER 7T T,6 6,3 6,7 
(FAP OLSLOTG ALA eka otls eäre sår rk Hog es ag letar STRID ARR NSL a 15,3 16 14 14,3 
NAbbets' PLeECL VIC: DAaSDOTLe secs unedess törer rt as PA bero v 4 4 4 3,7 
UTdGTEAKONS SP Sts,r TREA coaipes eg sr slog re erg NORNAN sata 16 == 17,5 17,4 
INS DOT VTT arsea te veg är ten kila) Se aigle Eee nia LURAR Sr ANN, SORAN ös 4,5 D,4 5,3 
PG keslesa ko Igel EN 20300 ÖRETG BE 3rSN sb ERS Ag og AE nr Dnr AA RAA AE 262 266 271 254 
MALTA STORE CLCLR 2 lärd äolees Elna i Afa LE Nor SIE NGT ES Mee IS AR LA AL ARR SAN FE TT4 780 300 750 
MPG 0 a rN a 20 or på RUN od ARKA 0 gaf ana ARSA ÅR AR BE L4. IRRENEL dGR HÄ RE 53 53 525 53 
' N 79 0 76 T4 
fr [ENA LENE ENN 04 e 0 NA ER AA AE a RR fa oa tr NS ek er be Sa er ÖLEN, | 208 1383 193 166 
Stjertspets bakom vingspetsarna ......sssssssssrrereserer ra ST 21 15 12 
SPATT Mn dr Add ata arb ekärd OA Ere rs SAD ATEN oe ALERS RÅA ÅR ELBE Ve RN NE 16 SÅ 6| 16,5 15,3 
Mellanba med EO vecsssssrssd öde eler r a NER BERN OR NA 19 NO 21 
20... Hane, gammal, 18 juni 1883, olaga ÖSSIAN EKBOERN. 
Näbb med spets röd. Mage jag en ruvfläck; handpennans mörka 
infans spoltrakt 70 m.m. från spetsen 3,3 m.m. bred. 
21. Hane, gammal, samma tid och ställe. 
Lik n:o 2. 
22. Hane, gammal, samma tid och ställe. 
Näbb rödt, överkäken något < underkäken; 1:a handpennans mörka in- 
fans spoltrakt 70 m.m. från spetsen 3 m.m. bred. 
23. Hona, gammal, samma tid och ställe. 
Näbb rödt, åt spetsen något svart. Mage med en ruvfläck; 1:a hand- 
pennan 70—75 m.m. från spetsen med infans spoltrakt 3,5; m.m. bred. 
För att erhålla visshet om, hvilka arter som häckade vid Sandhamn, 
har jag, sjelv hindrad av embetsgöromål, derom tillskrivit Herr OSSIAN 
EKBOHRN, som insamlat de under n:o 5—10, p. 781—2 beskrivna ägg, och 
som även haft godheten sända mig de här under n:o 20:—23 omtalade fog- 
larna. 
Sävälsgägnda ägg som sistnämnda foglar äro insamlade å havskobbarna, 
eller de yttre holmarna utanför Sandhamn, der icke någon annan art än 
St. macrura träffats och der hon häckar allmänt. Hon infinner sig omkring 
midten av maj, och fulla kullar ägg hava funnits den 25 och 29 maj, den 
4, 8, 9, 12, 18 och 19 juni (jemf. p. 781). 
St. hirundo är väl skjuten inne vid Sandhamn på Sandön under häck- 
tiden, men ägg äro med visshet icke funna. 
144 
