RBS SL jak fed En 
SILLMÅSE. 
sällan vid lugnt väder, men vid storm ser man honom ofta i de 
inre vikarne och i hamnarna. Jemför ovan om Måsarna under 
den klassiska forntiden. Enligt nyaste underrättelser anses han 
i Grekland sällsynt, KrörEer. 
I S. Ryssland i det inre talrik, besöker slagtarhusen och 
förtär avskräden derifrån, v. NORDMANN; i medlet av april 1860 
trodde SimPsoN sig se den i Dobrudscha. 
den och sjön Sinoe, SINTENIS. 
Ensam på havsstran- 
I Bulgarien, E. v. HonzvEr. Åt- 
skilliga sedda på Svarta havet, men han är der ej talrik, Er wEs. 
Buccirer. Kaspiska havet, BonAPARrRTtE. 
Möjligen sedd mellan Odessa och Eupatoria av GOoEBEL. Skall hava 
erhållits vid Marmora-sjön i sept. eller okt., SOLATER, TAYLOR. 
Mycket talrik vid Jaffa, Tristram. Mindre Asien om vintern; då tal- 
rik vid kusten av Palestina; Galileen (ÅL. fuscescens) enl. ScLATER. Vid 
Galileens sjöar talrik vid kusterna om vintern, TRISTRAM. 
Sågs parvis i maj på Teneriffa och i juni på Madeira, G op- 
MAN. En ung träffad i Bonny, men icke på Loango-floden, 
REICHENOW. På östra Marockos kust om vintern, DRAKE. 
Vid Afrikas N. kust talrik vid stormig väderlek, TRISTRAM, DRESSER. 
I Medelhavet följde i mars 1878 L. leucopheus och L. melanocephalus 
en från Neapel till Alexandria gående ångbåt nästan hela vägen, TAYLOR. 
Vår art är den talrikaste Måsen i Egypten och mörkare än från andra 
trakter i Medelhavet och i England. Musei-exemplar blekna. I Egypten 
och Arabien, LICHTENSTEIN. På Menzaleh-sjön, A. Brenum. På Nilen, i 
Sennaar, sågs d. 2 en midt ibland Gamarna, som det tycktes på ett kadaver 
av en Krokodil, VIERTHALER. Talrik på Egyptens Medelhavskust och Nilen, 
flyttar till Hvita och Blå Nilen, v. HEUGLIN; går långt uppåt landet, R. 
HARTMANN. Allmän på Nilen vid Beni Hassan, enkla individer nära andra 
katarrakten, men ej så allmän i de övre trakterna, ApDAms. Talrik på Nilen 
i Egypten och Nubien. I april sågos ofta små flockar, flygande norrut; er- 
hållna nära Erment den 22. Vid Port Said, KEnnebpy. På Röda havet och 
1 Adenviken parvis under hela året, v. HEUGLIN. "Arabien vid Röda havet, 
BLYtH. L. fuscescens LicHtT. på Röda havet och i Egypten, insamlades av 
EHRRENBERG, bland andra finnes LICHTENSTEINS originalexemplar i museet i 
Leiden, SCHLEGEL. En varietet med mörk mantel vid Alexandria i stor 
LARUS FUSCUS. 
881 
mängd, är den talrikaste Måsen i Egypten, i synnerhet vid Port Said, 
TAYLOR. 
[L. fuscescens vid Kaspiska havet nära Baku. Träffad i Persien, Da- 
rasum, Daurien, på flyttning, DUBOWSKY, PARREX. För övrigt omnämnas un- 
der samma namn foglar från S. och Ö. Asien. Men dessa äro mycket 
tvivelaktiga. — COouvEsS anser uppgifterna om dess förekomst i Amerika be- 
roende på ett misstag. ] | 
Sillmåsen har vanligen sitt tillhåll vid salt vatten. Han är 
icke skygg på platser, der han får leva i lugn, men försigtig der 
han ofredas, NAUMANN. Hans flygt är lätt och omvexlande. Han 
är föga ömtålig för köld, men drar sig undan för isen, som hin- 
drar honom att förskaffa sig föda. Emellertid kvarstanna om 
vintern få i nordligare trakter. 
Lätet har man tecknadt med ”agag agagag'. 
Redan ÖDMANN säger, att den visar fiskare, hvar strömmingen 
finnes; den är derför av dem omtyckt. Födan är mycket olika 
1 olika länder eller hav: Hos oss lever han mest av småsill. 
NAUMANN säger, att han följer sillstimmen till flodmynningarna; 
väderdriven på land förtär han maskar, larver, Skalbaggar m. m. 
Utom småfisk förtär han även krustaceer, Sjöborrar, havs- och 
landtmollusker. Daggmaskar utgöra hans vanliga föda, men han 
håller även till godo med död fisk och slukar även fogelungar; 
samlas ofta, då stim av småsill gå in i vikar eller fjordar, i 
stort antal och fiskar i sällskap med andra arter av Måsar, men 
då stimmen åter gå ut, följas de av Måsarna, DRESSER. Aven 
andra säga, att han lever av Sill. Märkligt nog fann KoLTHOFF 
honom icke bland de foglar, som följde sillstimmen till Bohuslän. 
Vid fiske dyker han endast med huvud och hals i vattnet. Han 
skall, enligt SUNDSTRÖM, ej taga andra foglars ägg eller ungar, 
utan lever bland annat av Hvassbuk, Clupea sprattus. 
Han häckar vanligtvis på holmar, skär eller klippor, även- 
