ELINE ären SPP TEE KS vt jr AD TRI a RDS 
ST Ca INR ES FL RA LC INR RNA RRD AV IAN NS - 
v 14 | Å KA VR RS MG Å KL 
hr DES anv SÅR = RN a KJ FN EAT SR 
HAVSMÅSE. 
388 
3. 10 maj 1883, Sandhamn, EKBOHRN. 
talrika krumelurer å å tjockändan. 
4. 16 maj 1880, Sandhamn, EKBOHRN. Ljust blågråhvita med mycket 
i fläckar; grundfläckar ljust violettgrå, ytfläckar olivbruna; skal grovkornigt, 
å b säte 
0. 7 maj 1879, Sandhamn, EKBOHRN, LAMPA. 
och mindre. 
6. 26 april 1882, samma plats. Olivgrå med medelstora fläckar och 
å a fläckar spridda, b fläckar sammanlöpande å tjockändan; c grovkornigt, 
fläckar mest spridda. 
1. 7 maj 1879, samma plats. Olivbruna, a med talrika smärre fläckar; 
b, c de största fläckarna å tjockändan. 
8. 7 maj 1879, Sandhamn. Olivgrå, a talrika större fläckar, b,c stora 
fläckar å tjockändan, för övrigt mest små, spridda fläckar. 
I. 1867, Venern, KOLTHOFF. a olivbrunt, b olivgrått, fläckar mindre. 
10. 24 maj 1862, Hartsö. a och c ljust olivgrå; fläckar mest spridda, 
krumelurer få. 
11. 15 maj 1862, Hartsö. Ljust olivgrått, fläckar små. 
12. 25 maj 1860, Hartsö. a fläckar små, b olivbrunt, fläckar stora. Kull? 
13. 1 maj 1870, Hartsö, SCHYLANDER. 
grundfläckar talrikast vid spetsen. 
14. 29 april 1870, Hartsö, Ljust olivbruna; c abnormt litet; stora 
fläckar och krumelurer talrikast vid spetsen, sammanlöpande. 
Olivgrå, fläckar spridda, c med 
Olivgrå, fläckar större 
Gråhvita, fläckar sparsamma; a 
'En egendomlig varietet från Tamsö vid Tromsö finnes i jägmästaren 
LUNDBORGS samling: skalet ljust rödgult med talrika smärre fläckar och 
punkter av rödbrun färg samt matt askgrå skalfläckar, strödda över hela 
ägget; längd 78, tjocklek 52 m.m., utdraget mot ena ändan”, enl. meddel. av 
WESTERLUND. 
På Grönland var Havsmåsen mindre talrik än L. glaucus, 
man åt dess ägg och kött, FaBricivs, 1780. Eskimåer och grönlän- 
dare förfärdiga kläder av skinnen. Bland samslägtingarnas kött 
ansåg man dennas smakligast, Brckstris. Att Grönlands fogel är 
att anse såsom en art skild -från vår har något skäl för sig. 
Dimensionerna avvika, näbbet är längre, men tars och mellantå 
kortare. Men då jag icke undersökt mer än ett exemplar här- 
Vine ss El 0 VED CR 
SN AS 
LARUS MARINUS. 
ifrån, kan jag derom icke vidare yttra mig. LDL. Brzruax kallade 
den L. 
talrikare i S. än i N. Grönland, möjligen talrikast mellan 63 och 
Häckar på öar vid kusten eller på 
maximus. Enligt nyare underrättelser är han allmän och 
66 n. br. och är stannfogel. 
höga fjell nära fjordarnas mynningar, aldrig långt inne i dessa; 
går ej långt från land, så att, då sjömannen får se honom, vet 
han att land är få mil avlägset. Är temligen skygg och kommer 
derför icke tillstädes vid hvalarnas flensning. Lägger ägg i maj; 
sådana erhöllos den 3 1824, oaktadt temperaturen den $ var — 
IP AAA 
HARDT OCh. WALKER. 
Fogeln på Grönland omtalas dessutom av R FzIin- 
ÖLAFSEN var den förste, som fann fogeln häcka vid sött 
vatten. Han beger sig nemligen på Island långt från kusten, 
der han annars uppehåller sig, till Borgarfjords-syssel, häckar i 
Hetadal, 
av 1700-talet i Hetarvatn, på en ö besådd med Angelica. 
4 mil från havet. Här häckade även Ejdern i början 
Havs- 
måsen beskyddar både FEjderns och sina egna ägg mot Korpar 
och Lestris. 
Vigur lägg 
Han tager stora Laxar. Weisse Meeven på ön 
a ägg i gräset. Dessa Måsar kunna icke hava varit 
L. glaucus, utan L. marinus. Han sätter sig på kanten av isen 
Sildar-Vgn, på 
Norska Aat, som finnes i otrolig mängd; på våren Graasleppen 
och tager en liten Cancer eller Marflueart, 
och Roglkensen, Cyclopterus lumpås; på sommaren och hösten 
håller han sig till Graasey, Gadus virens och Sillstimmen; går 
dessutom på as och anfaller lam och bergfoglarna, hvarför ”dens 
Neb i Feerge gelde lige imod et Ravnsneb paa Tinget', Monr, 1786, 
Han har en ruvfläck; ruvar icke hårdt och är vaksam, så att han 
icke kan tagas på äggen med fogelstången. 
foglars ägg och bär dem bort i näbbet. 
sällan 2 eller 4, ruvar 28 dagar. 
Han tager andra 
Lägger vanligen 3 ägg, 
Dundrägten varar omkring 50 
