FD TRE TALARE ARE 
RET edda 1 OR MALT Pa SMR Ta I 0. RS pp Mn RA Op UME ELBE SLS år Te LER Gr 
: F CR ÖR d JRR RK IN mt 2 SER SN Ty, FÄRSEN Dyke 
ad i kyr FYRVVGGE sr AF SEE LAN AS MSN 
: Fen a La Fra Er kil 
ek A 
| : TENS" Er 
JAN å om I ” 
0 FAL SA 4 
914 SILVERMÅSE. LARUS ARGENTATUS. 
Strax före stormen draga de sig tillbaka till dynerna. Då vattnet 
vid ebben lemnat stora sträckor, finner han rikt byte: Sjöstjernor, 
musslor, Krabbor och andra krustaceer; efter uppkastade bollar 
att döma förtära de av musslor i synnerhet Cardium, Mytilus, 
Tellina. Vid blåst bliva de oroliga, flyga skrikande hit och dit 
och söka lä. De stryka då långs dynerna1iskydd av dem i deras 
dalar och från stranden till boplatsen. 
hvilket dock är så mycket sämre, som dessa foglar äro de gamla, 
hvilka bära föda åt ungarna, v. Drostz. Häckar på Rottum, förtär 
Ungarna matas 
Derunder skjutas de lätt, 
fiskar och döda djur, sällan mollusker, BRAAK. 
med små Krabbor och Sjöstjernor. Äggen tagas två gånger: 2—3 
ägg åt gången i hvarje bo. De skola lemna en inkomst av 1,500 
till 2,000 fl. Artux beräknade 1863 de gamla foglarnas antal 
här till 15,000; deras skrik är dövande, ännu mera än vid Sylt; 
i hvarje bo finnes 1 eller 2 ungar. Börjar lägga ägg d. 3 och 
förr än de andra foglarna på Rottum; är här den talrikaste Må- 
sen och är nyttig för de ägg och den gödsel, som han lemnar. 
Han stannar över vintern, v. Drostz. Ungar synas enl. exemplar 
i museet i Leiden vanligtvis utkläckas på Rottum mellan d. € 
och 7, men stundom även senare, enligt SCHLEGEL. 
På Shetland, JARDISE m. f. Den allmännaste arten på Ir- 
land under hela året, häckar på många ställen. Förtär Mugu 
chelo, Rissoa, Lacuna, Littorina, krustaceer, tillfälligtvis vegeta- 
bilier, Hyas araneus, Idothea, Patella ccerulea, Littorina rudis, 
Häckar på Bass-Rock jemte en 
På Blath-klippan får jagt- 
Purpura lapillus, THOMPSON. 
mängd andra foglar, CUNNINGHAM. 
arrendatorn taga 1,000 ägg, R. Brasivs, 1882. Synes i Stor- 
britannien hava den största utbredning under häcktiden, funnen 
på kustens alla klippiga stränder, MoRrEz. 
Vid Belgiens kuster nästan under hela året, men alltid under 
höst och vinter efter storm; även på la Meuse och de större 
kärren; sällsynt vid la Moselle, DE SELYS, DE SERRES. 
Under vintern i stora flockar vid Dunkerque, mindre tal- 
rik än om våren. Häckar vid Diepe och på flere andra ställen 
i la Manche, Bretagne, Aurigny-öarna, Jersey, Ouessant, Belle le, 
DEGLAND, GERBE. Moselle vid dåligt 
väder, DE 1A FonNntAINE; Metz tillfällig, GoDRON, DRESSER. I Sa- 
voyen unga foglar i 1 och 2 året; visa sig om hösten eller 
I Seine-inférieure, HARDY. 
vintern vanligtvis under storm eller regn; flere erhöllos år 1850 
d. i och fb, på de större sjöarna 1 flockar om 3—6 st.; år 1851 
i nov. efter en stark SO. storm. Är stannfogel vid Frankrikes 
kuster, flyttar mot vintern, och man finner honom då vid sött 
BAILLY. 
vatten I Provence 'ständio”. ej sällsvnt., J. W. v. 
9 an be) J kl sö 
MULLER. 
GoäElands! Goölands! 
Ramenez nous nos maris, nos amants! 
Dessa verser anföras under denna art av F. BoYrE. 
Häckar ej vid Medelhavet, der endast om vintern. De häc- 
kande anses tillhöra &L. leucopheus, DRESSER. 
Vanlig stannfogel i Galicien, NaAczyYro. I Santander allmän 
1 nov., IrByr. Vid Tejo i Portugal allmän, Bocaer. Vid Albufera 
hela året ej talrik, VivaL. I Spanien talrik om vintern, i synner- 
het på utsidan av Gibraltar sund. 
Triest d. & och 4 1815; okt. 
FrRITSCH trodde sig se honom d. 3 vid 
Erhållen vid Ischia, CO. Borrnz. 
1825. VIP Ronin. ÅR 
Fiume. Vid Pirano 1880 sällsynt flyttfogel under vintern och 
våren, Jahresb. 
På Azorerna allmän, häckar, C. GoDMAN. 
På Canariöarna 1 stor mängd; skyddas av lagen, emedan fo- 
