(å 
sån 
ANS 
> RE 
- Sk 
F 
i 
FISKMÅSE. 
somliga parade sig, enligt samtidiga anteckningar. Vid Lomma 
allmän vår och höst, häckar vid insjöar i Skåne, såsom vid 
Ringsjön. Häckar på Saltholmen och Svanklaffarna, ÅSTRÖM, 
1859. Erhållen vid Krapperup d. ' 1856, vid Arlöv d. 4 1875; 
vid Malmö gamla foglar d. 2 1851, d. 7 1879; unga foglar d. 
tr 1852, d. 1 1859, d. & 1876, enl. meddel. av Eurenius. Sågs 
i Grönby-trakten under åren 1830—60 dagligen från våren till 
senhösten vid vattendragen, enl. meddel. av HEnr. GRÖNVALL, i 
synnerhet vid fult väder. Stundom såg man honom på åkrarna 
gå och plocka mask. Förekommer allmänt vid kusten, så väl 
vid Ystad som Trelleborg. Dununge erhållen på Kläppen d. ? 
1872, enl. meddel. av EURENIUS. 
Omnämnes från Danmark av PontorPivaAn 1765. Häckar på 
flere öar; om vintern talrik i vikar, Belterna och Öresund, KJaz- 
BÖLLING. Häckar på en mängd öar i Nordsjön, på Sylt häcka 
få par. Drar om hösten och vintern inne i landet, KJERBÖLLING, 
Cornzis. Boir visste 1822, att den häckade på Sylt. Der och 
på Amrum sågs ett mindre antal än av L. argentatus, DURNFORD. 
År 1877 utgjordes en koloni på Sylt av 150 par. Boet lades 
mest på små sandkullar å dynerna. Det var omgivet nästan re- 
gelbundet av Flustra foliacea, liksom till prydnad, Jahresb. 
Häckar bland Silvermåsarna på dynerna å Lyst och föga talrikt 
på Romö. På förra stället synes kolonien senare hava avtagit; 
läte ”gniia'. Från norden kommer han i allt starkare tåg i aug. 
och blir snart en av de talrikaste. Han drar i lä för storm. I 
Slesvig och Holstein under hela året; mycket talrik, häckar i 
oerhörd mängd på Slesvigs öar, på låglandet vid Nordsjökusten, 
vid Östersjöns kust sällsynt, Romwzeper. Vid Flensburg 1877 
under hela året, Jahresb. 
I Finland och Lappland över allt allmänt häckande. TIakt- 
VE PUERTA RE UP FEAR VETE ll FE YTTER EP ARA a te, FAIR TAS TON Frink NT fär ar tr 
MOTOR al FINEST Ra oh TE ALE 0 EWA IDRE EKA Rd ) LR så 
rr AS RAR SAN nå törn Se ANSE pt ar köra 
| re / Fa ART Vv 
a RER ESA FITA I RSS "ran VAR Lär Be 
' SR pr . SH - 
SR , 
LARUS CANUS. | 935 
togs i Kuusamo, Kemi lappmark, E. Lacus. Uleåborg, Österbot- 
ten, J. JULIn, 1772. Kom till Åbo 1855 d. 3, M. v. WricHr. I 
Helsingfors erhållen d. + 1848, ScHirerr. I Ålands skärgård 
anses han mycket allmän och av folket för nyttig fogel, R. 8. 
Häckar der, se ovan p. 931. 
Bortflyttade före isläggningen, en och annan stannar vid öp- 
pet vatten; träffad vid Pudasjärvi i dec. 1865, vid Helsingfors d. 
H 1852, PALMÉN. 
I Finmarken den allmännaste arten om vintern, häckar van- 
ligtvis i enkla par på små holmar i färskt vatten, ofta nära havet, 
SOMMERFELT. Häckar över allt på kusten av Finmarken, har ägg 
1 medlet av juni; boet är ej långt från havet, utgör en fördjup- 
ning med bädd av mossa och tång; stora kolonier finnas icke 
här, ScHRADER. "Träffades år 1877 över allt på Kolas kust, 
Hensnise KinBeEre. I Enare och Utsjoki ganska sällsynt, MALw. 
Vid Arkangel mycket allmän, i synnerhet på de yttre öarna, 
ALSTON, Brown. Kom dit d. 3, häckar, GozBEL Även senare 
uppgiven såsom mycket allmän under sommaren, SEEBonwm, 1882. 
I Novaja Ladoga och Schuritskaja allmän, LiLLJEBORG. På resa 
från Petersburg till Arkangel träffad vid Vologda av GozEBEL. 
Iakttagen i Kurland under häcktid, men hvarken ägg eller 
ungar hava här erhållits, GOoEBEL. 
I Uman på flyttning d. i, 15, tr 1868, $, ö, H, H, (PH) 
1868, GOoEBEL. 
På Novaja Semlja, v. BAER, SPorRER, HEveuin. I stort antal 
vid Ust Zylma, Lägre Petschora, på flyttning d. Y; ej norr om 
Kuya, SEzBonm, BRown. Kom till Koo-ray'”-i-ka id. I. Både vid 
Petschora och i Jenissej-dalen sågs han sittande i träd, men 
icke på tundran, SEEBoHmM. Under en expedition till Ural erhål- 
len vid Soswa, 62 n. br., d. &E, BrAnot. Häckar i stort antal 
