FL ATSTE IA | 4 U | 
i SN q ON 2 Y Vän | p SIA I 
p Viv | q VS vi 4 
SILLGRISSLA. 
Hon är i synnerhet på S. Island talrik. Har sommardrägt i 
medlet av mars; i 3:dje veckan av maj lägger hon sitt ägg. 
Ruvar 30(—35?) dagar. Dundrägten varar 24 dagar. I början 
av aug. äro ungarna halvvuxna och fjäderklädda och störta sig, 
utan att kunna flyga, från en betydlig höjd i havet, dyka genast 
och föda derefter sig sjelva. I slutet av sept. börja de gamla 
anlägga vinterdrägten, hvilken i midten av okt. är, åtminstone å 
halsen, färdig. Många kvarstanna över vintern vid Island, men 
de flesta flytta. Uria Brimnich och U. troile para sig aldrig 
med hvarandra; när båda bo på samma klippa, bo de dock hvar för 
sig. HSillgrisslan är talrikast på S. Island. Den med hvit ögon- 
ring och streck bakom ögat, 'U. ringvia', kan vara hane eller 
hona, och den parar sig med U. troile, är endast varietet och 
har samma levnadssätt och läte, FaABEr, 1824. De unga få en 
sådan teckning ej förr än följande vår. Häckar på en ö, 2 mil 
från Grimsö. Kastas i land vid stark storm. Det förmodas, att 
två U. troile kunna få en U. ringvia, och U. ringvia troddes på 
fogelbergen leva skild från U. troile. Antalet av de förra är 
omkring io mot de senare; komma liktidigt och äggen kunna ej 
åtskiljas. De unga, som drivas av storm in i vikarne, frysa, då 
hastig frost inträffar, fast i isen och omkomma, Moxr, 1786. På 
Drangey i maj, Krörer, 1857. 
Kommer, enl. Lanpr, till Färöarna d. Y ellen &, drar uppåt 
bergen i slutet av april, flyttar bort i aug.; men enl. H. C. 
MörrLerR kommer hon d. 7, bortflyttar så snart ungarna kunna 
lemna berget med henne, i slutet av juli eller i aug. Ses sitta 
i bergen d. 7. Stannar i bergen 3 dagar å rad och är på sjön 
3 dagar och omvexlar sålunda regelbundet, ända tills honan läg- 
ger ägg. Om snö eller regn hindrar fogeln att draga till bergen, 
stannar han på havet, tills han efter regeln skulle komma i land. 
INT CIN på —J Ni > VARA Fa ICNTL AVN ANN Äg sv cc YN Jå 1 2 + 1 i ENE a LAN | AE HA CM pä (åh, VN ON Vt NE Nå 
Än Vg L hur ARK VR bar SAND RR SOT ; ST fr SR: BÖR ANAR er RAT LÄGEN rd SÄLEN YR SNS RE 4 
v ; r v ( Vy i NAD od 
SUS än Nå MN 
URIA TROILE. : : 1007 
De dagar han kommer i land kunna noga uträknas efter månads- 
skiftet. De unga, som icke fortplanta sig, vistas under ruvnings- 
tiden endast en eller annan dag i fogelbergen, men för övrigt på 
'helder', eller den sluttande stranden, vid foten av klippan och 
på stenar och skär i havet, hvarifrån de flyga ut att söka sin 
föda. Men så snart ungarna höras pipa i bergen, flytta de dit 
upp och blanda sig med de ynglande foglarna, men sitta dock 
ytterst på avsatsernas kanter och hava då sina bestämda ”land- 
kommedagar”. Lägger ägg i fogelbergen tidigast d. 2—Y8; d. ? 
hade alla lagt ägg. Hindrar snö eller regn fogeln att lägga ägg 
i berget, värper hon i havet under berget. BStörtar, såsom stun- 
dom sker, ett fogelberg i havet, söker fogeln plats i närheten, 
men finner hon icke någon lämplig, håller hon sig under första 
sommarn på havet och lägger ägget i vattnet, men senare söker 
hon nya häckställen. När hon fått ägg, stannar hon i berget, 
men de, som icke parat sig, draga från sjön till bergen hvar 
tredje dag. Ruvningen varar 4 veckor, således är det tidigast 
den 9:de veckan av sommaren, eller d. å--6V, då ungen "Pisa 
höres i berget, H. C. MörzrzErRr. En dununge erhållen d. + 1872, 
enl. meddel. av EvrEnsivs. Efter 3 veckor lemnar ungen boet. 
Är berget lodrätt, kastar den sig ned i sjön, men är stranden vid 
foten av berget bred, tager en av föräldrarna ungen på ryggen 
och flyger med den till havet. 
Fogeln flyttar med ungen både på de nordliga och sydliga 
öarna endast när det är ”'östfald', d. v. s. när strömmen går 
öster ut, antingen det är natt eller dag, för att så mycket sna- 
rare komma till havs, ehuru det skulle synas bekvämare för den 
att begagna 'vestfaldet, som går vester ut och som på några 
minuter skulle föra dem ut i det stora Atlantiska havet, eftersom 
fogelbergen funnos på öarnas stela vestsidor och nordliga delar. 
