LI 
'd 
BRUNNICHS GRISSLA. 
zonen, i synnerhet i NV. delen. Häckar även inne i fjordar; 
stundom även på skär, ses dag och natt vid boen. Under de 
år, då isen omger Islands nordkust, tar hon flockvis sin tillflykt 
till vikar och går till och med till land och blir byte för rov- 
foglar eller menniskor. Komma flockvis i medlet av mars; när- 
ma sig häckplatserna i slutet av mars. Uppehålla sig länge 
på havet, innan de flyga upp till bergen. Ansågs av FABER 
häckfärdig i andra året. Alla i Islands fogelberg bära sommar- 
drägt, men ibland de parade foglarna finnas många oparade. Om 
ett par bortfångas under ruvningstiden, intager en oparad fogel 
dess plats och utruvar ägget. Har en ruvfläck och lägger ett 
ägg. Man har träffat ägg lagda på isen. Börjar lägga ägg i 
slutet av maj. Häckar på en ö, 2 mil från Grimsö, FaBErR. På 
Drangey vid N. Island iakttagen av Krörrr 1857. 
GrEABA fann på Färöarna endast U. trode, men ej U. Briin- 
nicht, som der saknas. Hans undersökning bör derför icke anföras 
såsom skäl för den åsigten, att den senare icke är en egen art, 
hvartill fordras vida noggrannare undersökningar än som vanligt- 
vis egnas foglarna. Även, enl. H. C. MÖLLER, 1862, saknas den 
här. Deremot anföres den härifrån av JARDINE, dock utan att 
källan nämnes. 
På Spetsbergen upptäckt av Martens. I magen funnos små 
fiskar, krustacéer och småsten; en fogel, som bar en stor röd 
krustacé i näbbet, lät den falla på skeppet. MARTENS träffade på 
ett exemplar med korsnäbb eller med spetsarna växande förbi 
hvarandra likasom en av mig beskriven Sillgrissla. Är här 
mycket talrik å de kuster, som under sommaren bliva isfria. 
Lever av krustacéer, Amphipoda och fisk. Hade d. 2—53 i 
Hinloopen strait sin unge med sig. Lemnar häckplatsen på nord- 
kusten i slutet av aug. Försvinner plötsligt från Alkenhorn vid 
od a! KAN ENN FN LIED ANAR RAL hal DT ÄT FT SRK VER ÅAR SR SN INS FNS LIN 
URIA BRÖUNNICHI. 1017 
samma tid, MarmerEen. Erhållen d. 3. Vid Mossel bay d. 1873 
och senare. Är bestämdt en egen art, enl. SUNDEVALL, som 1874 
dessutom sjelv förklarar, att det var ett fel, att han förut sam- 
manfört slägtet Uria med Alca. Träffad d. 3 under resa till 
Spetsbergen vid 74” n. lat. på isfritt hav; 5 mil 8. om Spets- 
bergen d. 7. På sjön vid Dunöarna, v. Hrveris. I mängd på 
SÖ. Beeren FEiland; antages häcka. Sågs under en hel resa 
emellan Beeren Eiland och Norge, MALMGREN. 
'Ej mycket allmän på fjordarna i Finmarken, MALM. SCHRADER 
säger, att den troligtvis häckar på kusten. Vid Finmarken ”all- 
män", okändt om den häckar. TI febr. 1857 i de inre delarna av 
Varangerfjorden 1 så stor mängd, att de betäckte en stor del 
derav; en mängd sköts för fjäderns skull, enl. brev av NORDVI. 
Enl. CorzreEtt, som 1877 meddelade flere skiljetecken mellan 
denna och U. troile, skall den icke häcka i de nordliga trak- 
terna, hvilka den regelbundet besöker under vintern. Häckar 
temligen allmänt i de ”nordliga trakterna'; besöker under höst 
och vinter kusten vid Stavanger, enl. RasocH. Flere stycken i 
nov. 1873 vid Kristiania, CoLLzETtr. 
Är i Sverige mycket sällsynt. Väl säga KEYSERLING Och 
Brasivus 1840, att den finnes i nordiska hav till Skandinaviens 
sydspets, men jag har icke funnit hvarifrån denna uppgift här- 
leder sig. Erhållen d. 3 1875 vid Strömstad; är i N. Bohuslän 
sällsynt, CEpverstrRömM. Erhållen en gång före 1859 vid Lomma, 
Åström. Uppgiften hos Corrnis, att den skall häcka vid Sveriges 
ostkust och på Karlsöarna, beror på en förvexling. 
I Danmark om vintern teml. sällsynt, enl. KJERBÖLLING, Som 
rättar sin föregående uppgift att den var teml. talrik. Den 4 1856 
erhöllos 2 st. i sommardrägt hos en vildthandlande i Köpenhamn. 
Erhållen den it 1836 vid Flensburg, KJERBÖLLING. Vid Slesvig 
