 STORMSVALA. 
Flygten ansåg Fazer likna den hos Hirundo urbica; hon 
flyger stundom högt i luften med fötterna bakåt sträckta. — Under 
vanliga förhållanden på oceanen är flygten hvarken lik Svalans 
eller hög. Tvärtom är den jemn, svävande, och oftast går dess 
riktning nästan på tvären mot dyningarna eller vågorna och 
bidevind eller låringsvis, hvilket gör, att fogeln höjer och sänker 
sig vågformigt, och då han vill höja sig å en våg, tar han sats 
på vattnet med fötterna, likasom när han höjer sig efter att 
under flygten hava från vattenytan fångat något djur. Flygten 
hur fort det ock 
seglar hela dagen, och ses icke hvila på vattnet. 
tyckt, 
Peter. 
Hennes läte får man icke höra på oceanen, men det säges av 
är mycket uthållig, och han följer ett fartyg, 
Emedan man 
att fogeln gick på vattnet, har han sitt namn efter S:t 
Lanbdr likna en Rättas, som sitter i knipa. Anses av FABER ej 
kunna dyka, och jag har icke heller sett hvarken denna eller 
någon annan art av slägtet dyka. Då den syntes på havet, an- 
sågo sjömännen den bebåda någon olycka eller storm. Erfaren- 
heten har visat, att hon hvarken bebådar det ena eller det andra; 
ännu fruktas den dock, enl. BaArtE, såsom förebud till oväder 
av fiskare i Norge. — Orsaken härtill kan nog vara, att fogeln 
närmar sig Norges kuster, likasom i allmänhet kusterna, under 
storm; men på de öppna oceanerna ser man en eller annan art 
Huruvida den 
nästan ständigt, utan avseende på väderleken. 
visar sig vid seglare under verklig storm i större eller mindre 
antal, kan jag icke avgöra, då jag icke på öppet hav sett någon 
storm. Icke heller har jag hört någon vidtbefaren sjöman sluta 
någonting derav, att fogeln visar sig. Aven andra resande 
synas hava samma erfarenhet. På resa i aug. från Amerikas 
Förenta stater till Europa visade hon sig, enl. Finsct, talrik vid 
PROCELLARIA PELAGICA. 
: KR 3 Tp OM OR 
« < c tkr - RN 
a) da RT EIN RS BR SS ig AD 
Ma ; ” < a RN a 
Ana Tang 
iq js te , 
TEE = ES 3 FH NSD rä 2 Rena (FREE 
p é 
lugnt väder, men vid storm sågs ingen. Enligt Prins Max samla 
flere sig vid storm och följa fartyg i kölvattnet: detta göra de 
dock ofta vid vanlig passadvind. Deras föda utgöres av små 
djur, som leva i havsytan, och antagligen de, som lysa i mörkret. 
Hon häckar vid havet; 
jorden till sitt ägg 
lever i monogami; gräver hålor i 
Fogeln samlar få grässtrån i sina hålor 
samt smästen, hvarav de göra ett flatt bo. Då den synes före- 
komma mycket avlägset från land under hela året, måtte många 
individer icke häcka. 
På Azorerna erhåller man av sjöfogel olja, hvilken begagnas 
i stället för olivolja till mat. Sjelva foglarna värderas högt och 
skyddas under fortplantningen. 
skydd mot menniskan. 
Fogelns ringa storlek är dess 
Det är tydligt, att en fogel med ett sådant levnadssätt som 
dennas svårligen kan underhållas i tamt tillstånd. LaAnpvr hade ett 
par inom hus, och de voro icke rädda. I Wien lyckades deten 
gång att bibehålla en levande under 2 dagar. 
Ibland fjädrarna leva: 
Iipeurus pelagicus DENNSY och Docophorus Thalassidrome DENNY. 
Dess inelvsmaskar äro okända. 
Stormfinck Höger hos Crus., Exot. 1605, 368. Jounst., Av. 1657, p. 129. 
Procellaria L., V. A. H. 1745, 93; n. 249 En. 1746, 93. 
Procellaria Kern L., V. A. H. 1745, 93-6, Tab. 4; S.N. X 1758, 131; Fn. 5: 
1761, 50; Pundatn. Orn. 1765, 26; Am. Ac. IV 587; S.N. XII 1766, 212. 
BRÖNN., Ord 1764, 29. PH. MöLrL., L.S. II 1773, 315. Forsr., Descr. Anim. 
1775, p. VII. Mörr., Prodr. 1776, 17. HAGGREN, Diss. 1780, 4. MonRr, 
Isl. Nat. 1786, 32. BercG., Tal. 1787, 31. Guwm., L. S.N. 1788, 561. 
LaATu., Ind. II 1790, 826. LaArH., B., III, 11 1798, 361; IV 1812, 499. 
RrrTtz., Fn. 1800, 143. LaAnpt, Fers 1800, 256. Cuv., R. A. 1817, 516. 
