1186 ALBATROSS, DIOMEDEA EXULANS. 
gen; en hane fångades vid 43” s. br., 101" v. long.; den var 10 
fot mellan vingspetsarna och vägde 16 skålp.; fettet å bröstet av 
en halv tums tjocklek. Medelålders foglar hade en fläck under 
örat, andra icke, Hutton, 1865—-67. Skall häcka på Chatam, 
N. Zeeland, FinscH, 1874; å samma land även enl. G. R. GRAY 
och BuLLeEr. I brun, första årets, drägt, sågs en enda mellan d. 
FY och 6, 41 44' sg. br; d. VY nära S. kusten av van Diemens 
land iakttogos 2 gamla foglar; d. 7 mellan van Diemens land och 
N. Zeeland mycket allmän, LavARrRbD, 1862. Träffades vid 51 28' 
s. br., 72 23 v. long.; antalet ökades norr ut till 46—40" sg. br. 
Den sista sågs vid 32 s. br. och 80” v. lat., v. TsScHUDI. 
Norra Stilla oceanens fogel, från Kurilerna, NV. Amerika, 
Japan, Kina, beskriven av Pairras under namn D. Albatross, D. 
brachyura TEMMINCK, Synes vara en från den Södra oceanens skild 
art, hvadan v. TscHupis åsigt, att de individer, som träffats i 
Europa, skulle hava kommit över N. Amerika, synes sakna all 
grund. — Sedd under 29” 56' sg. br., vid en andra resa vid 42" sg. 
br., v. TscHupi. I Stilla oceanen öster om Kap Horn 51” 28's. br., 
72 23 v. long., tilltager norr ut, talrikast mellan 36—40" s. br.; 
norrut lemnade de fartyget vid 32” s. br., 80 v. long., v. TscHUDI, 
1856. ”Träffad vid Valdivia, Chile, v. Bozrcx, 1855. Från Per- 
nambucco till Valparaiso rundt Kap Horn under dec.—jan. visade 
den sig först nära 45 s. br.; sällan färre än 20—30 st. syntes: 
kring fartyget mellan Callao och Valparaiso, vid 15” s. br. iakt- 
togs en Albatross; sågs i rörelse även om natten av SAUNDERS. 
Även jag har sett dem följa fartyget under natten, fastän aldrig i 
så stort antal. 
Ibland alla foglar, som man får se i oceanernas södra delar, 
är denna en av de märkvärdigaste. Många leva långt från sitt 
hem, och de hava en utomordentligt ihållande flygt. Han kan 
flyga, enl. v. FRAUENFELDS beräkning, omkring 720 sjömil på 24 
timmar, under 3—4 minuter seglar han utan att märkbart röra 
vingarna. — Han kan flyga mycket hastigare. Vanligtvis vid 
jemn passadbris, vare sig att fartyget seglar bidevind, har vinden 
tvärs för, låringsvis eller akterut, följer han seglande fartyg utan 
spår av ansträngning och flyger lågt, ofta höjande och sänkande 
sig efter dyningen; och det är tydligt, att vinden uppbär honom, 
och han vägledes utan tvivel ofta av passadvinden. Vid stiltje 
kan jag icke påminna mig hava sett honom vid fartyget. Då han 
ämnar sig långt bort och icke följer ett fartyg, flyger han högt, 
så att man ser honom på mycket långt håll, och han ser även 
ett fartyg på ännu längre avstånd; han sänker sig då småningom 
närmare oceanens yta, hinner fartyget inom mycket kort tid, detta 
må göra hvad fart som helst. SEBELIN, kapten vid preussiska 
marinen, förmodar, att dyningens vågor ledde foglarnas flygt å 
oceanen, och att omvexlande vindar icke inverka derpå, hvilket 
dock synes mig vara för mycket sagdt. 
Dess föda utgöres av oceaniska mollusker, krustacéer, Me- 
dusor och avfall från fartyg. Aldrig fisk funnen i magen, Hutton. 
Man har påstått, att han förtärde fisk, särskildt Flygfisk, men man 
skulle då någon gång få se honom förfölja stimmar av denna fisk 
eller funnit lemningar av sådana hos dem man fångat, hvilket icke 
senare iakttagelser bekräftat. 
Fogeln fångas på krok med späck till bete och kan skjutas 
från fartyg. 
Dess kött förtäres stundom av sjömän, och det skall vara 
omtyckt på N. Zeeland, ”HAWKESWORTEH', BERGIUS. 
Ibland fjädrarna träffas: 
Docophorus thoracicus NIiTzscH; Lipeurus taurus NITz8cH och L. pe- 
deriformis DUFOUR. 
