Ít6 Institució Catalana d'Historia Natural 



troig (1), una mica més cap al nord. Es espècie mediterrània occidental, 

 de Iberia i Àfrica del Nord, que ateny son límit septentrional a Calatayud 

 i Tarragona, i l'oriental a Sliten de la Tripolitania. (2) 



Amb l'Espart hi viuen algunes espècies d'un meridionalisme molt ac- 

 centuat, que fins ara, no les hem vistes més cap al nord del Qayà; altres 

 de la llista següent, si bé no conviuen amb l'Espart, hom les troba en 

 llocs pròxims, sempre a migjorn de dit riu: 



Dianthus valent inus Willk. 



Silene íridentata Desf. 



Hutchinsia aragonensis Loscos et Pardo. 



Coronilla jiincea L. 



Anagallís colliria Schousb. 



Satureja innota Pau. 



Tymus LoscosW^'úWi 



Siderítis ilici folla Willk. 



Teuerium Pseiido-chama^pitys L. 



Dígit alls obscura L. 



Cent ar llim Barrelieri (Duf .) 



Centaurea tenuifolla Duf. 



Launea piimila (Cav.) 



Scilla obtusifolia Poir. 



La gran majoria d'aquestes espècies, que a Catalunya tenen una àrea 

 de dispersió semblant a la de l'Espart, pel que afecta a son límit nord, no 

 les retrobem en tot el litoral mediterrà d'Europa, llevat de la Península 

 ibèrica. 



Nerium oleander.—E\ Baladre l'hem vist a les rambles i torrenteres 

 de Reguers i Xerta, prop de Tortosa. Com a planta autòctona, no tenim 

 cap dada certa de que passi de l'Ebre. Però, cap a migjorn es molt fre- 

 qüent en tot el litoral peninsular, fins als Algarbs. Es espècie estesa per 

 la major part del litoral mediterrà, fins a Palestina, Sirià i Mesopotàmia; 

 als peus del Gran Atlas, en el seu límit meridional, ascendeix fins a 1500 

 metres, segons Ball. El Baladre falta en qualques llocs de la riba medite- 

 rrània septentrional, per exemple, al nord de Catalunya, Rosselló i lito- 

 ral ftancès fins a la Provença. Falta a Menorca, viu ja a Mallorca, i devé 

 freqüent a Eivissa. 



Dins l'àrea catalana del Baladre, hi trobem les espècies que donem 

 tot seguit, i que, com ell, no passen l'Ebre, segons les observacions fetes 

 fins ara: 



Queria hispànica Loefl. 



(1) Fr. Sennen. Une semaine d'herborisation dans les garrigues de Tarragona, 

 Butlletí de la inst. Cat. h. N„ iglT, p. 62. etc. 



(2) Font Quer, La " Macroehloa tenacissima" (L.) Kunth «n CataluSa 



