Institució Catalana d'Historia Natural 177 



Draba hispànica Boiss. 

 Poterium rupicoliim Boiss. Reut. 

 Genista b i flora DC. 

 Nepeta tuberosa L. 

 Marrubium siipinum L. 

 Sideritis angustifolia Lag. 

 Serratula flavescens (Cav.) Poir. 

 Festuca histrió: Boiss. 



Algunes d'aquestes plantes no entren en contacte amb la zona del 

 Neriütn Oleander, isolades en els cims calcaris dels Ports de Tortosa. 

 Cap de la llista viu a França, ni en els llocs més abrigats de la Provença. 

 Són espècies exclusivament peninsulars, o comuns a la Península i a l'A- 

 frica del Nord; la Nepeta tuberosa, d'Espanya i Sicília, la Queria hispà- 

 nica del nord d'Africa i d'Orient. 



No hem volgut esmentar en la llista anterior, algunes espècies dels 

 Ports de Tortosa, o comuns als Ports i a les serres calisses cisibèriques 

 pròpies i exclussives, fins avui, d'aquestes muntanyes; habiten als Ports 

 de Tortosa i serres transibèriques: 



Aquilegia Paui Font Quer. 

 Sideritis subspinosa Cav. 

 Centaurea podospermifolia Loscos. 

 Cent. Caballeroi Pau et Font Quer. 

 Hieracium laniferum Cav. 



Són espècies dels Ports de Tortosa, que les trobem també a les mun- 

 tanyes tarragonines de banda ençà de l'Ebre. 



Salix tarraconensis Pau 

 Erodium Sanguis-Christi Sennen 

 Armeria Fontxiueri Pau 

 Thymus Paui Font Quer 

 Campanula Beltranii Pau 

 Hyacinthus Fontqueri Pau 



Aquestes espècies són rupicoles calcífiles, i habiten de preferència 

 les muntanyes, des de 500 m. la que més baixa (Campanula Beltranii, del 

 Montsià); VErodium Sanguis-Christi, per excepció, viu a la Plana de St. 

 Jordi, a pocs metres sobre el mar. 



No solament aquest franc endemisme, que hom no retroba tan vigorós 

 en lloc més de Catalunya ens fa donar compte que ens acostem a València 

 per a deixar més fluixos els lligams amb el nord i desfer-nos poc a poc de 



