Institució Catalana d'Historia Natural 183 



En la galeria en construcció del fons del pou, a l'extrem del NE. 

 l'amplitud filoniana arriba a ser de 1.80 metres, dels que 0.55 metres estan 

 totalment mineralitzats, entre els elements quarçosos piçarrencs i la gra- 

 natita; essent la salbanda inferior argilosa, lliscosa quelcom esteatítica de 

 color grisosa. 



Resulta, doncs, molt característic aquest filó, l'únic explotable; el que 

 creua, quasi normalment, als estracts paleozoics, o sigui paral•lel als dics 

 perfídies travessats en l'extrem de la galeria E. Per tant, la reducció mi- 

 neral s'ha efectuat entre aquells porfits i el granit, en el moment d'obrir- 

 se aquells pas per entre els estrats paleozoics determinant una fractura, 

 en corriment, que per efecte de les presions colaterals s'han mineralitzat 

 en ella els seus elements, constituint un filó que en part està integrat pels 

 estrats piçarrosos. La presència del quarç i de la granatita revelen una 

 potent reducció mineral, i entre ells hi han els sulfurs, així com algunes 

 vetetes de calcita, espatitzada. Ademés per entre el filó hi han petites 

 manifestacions porfídiques, les que es podrien haver interposat per efec- 

 te de la digestió porfídica o granítica transformant, per l'endometamor- 

 fisme, les roques sedimentàries paleozoiques. 



Donades aquestes observacions so^re la gènesis del filó no sorpren- 

 drà què, si bé existeix la continuïtat, en canvi sigui irregular la potència 

 de la zona plenament mineralitzada. Queda patentitzada per les labor» 

 realitzades una potència filoniana mitja de mineral superior als 25 centí- 

 metres. 



Elements Minerals.— Ei filó es troba a través de les piçarres, «n una 

 ganga quarçosa, amb sulfurs, com: la calcopirita (sulfur de coure i ferre), 

 amb pirita (sulfur de ferre), i en alguns punts amb aquells sulfurs ha apa- 

 rescut, en reduida proporció el de plom, o sigui la galena. Per efecte de 

 la filtració de les aigües, per entre les salbandes filonianes, s'ha produit 

 la descomposició de tals elements, deixant abundant proporció de l'òxid 

 de ferre, i de l'hidrocarbonat de coure vert o malaquita que recobreix en 

 eflorescències a les roques; i en un petit pou de la galeria D les aigües 

 d'escurriment que del mateix emanaven precipiten una bona proporció de 

 malaquita. Per aquestes i vàries manifestacions observades en l'interior 

 de les galeries era de suposar que les piçarres pròximes al filó contenen 

 també certes proporcions de calcopirita. 



Per ço que es refereix a la presència de la galena, devem tenir en 

 consideració l'autoritzada opininió de l'enginyer de mines de Bèlgica M. 

 René d'Andrimont, qui afirma que a major profunditat es trobarà la gale- 

 na en majors proporcions, suposant que el mineral de plom deu sustituir 

 al de coure. Nosaltres no ens atrevim a afiançar-nos en aquest supost per 

 no haver pogut reconèixer la presència de la galena en l'interior de les 

 galeries inferiors; no obstant, per els exemplars recollits en les escom- 

 brares, així com en un filó de la galeria C hem pogut observar com la ga- 



