l9Ò Institució Catalana d'Historia Natural 



En tota aquesta formació quaternària no hem pogut trobar mai cap 

 fòssil i segons Landerer, que atribueix aquests conglomerats al miocènic^ 

 existeix un nivell inferior argilós amb nombroses impressions de fòssils 

 vegetals als que acompanyen la C^clostoma elegans i el Planorbis cras- 

 sus, que molts geòlegs consideren pliocènics, però donada la determinació 

 de les espècies pot dubtar-se que aquests dipòsits siguin miocènics ja que 

 les formes que es citen-pertanyen ja al eocènic, ja al oligocènic, miocènici 

 fins al pliocènic com per exemple el Viburnum assimile espècie del plio- 

 cènic de Vaquieres. El no trobar-se ara cap fòssil i haver-se perdut els 

 trobats per Landerer fà que sigui impossible la solució de la qüestió des- 

 de aquest punt de vista. 



El mantell cretàcic que voreja les extenses planures de Tortosa i 

 zona de Perelló queda recobert per la formació quaternària, com ja hem 

 indicat, fins una cota que a vegades passa del 200 metres, com es pot 

 veure ai peu del camí del Mont Caro per el barranc de Carreretes i al 

 Coli de Balaguer que puja fins a més de 150 metres. 



De Perelló en direcció NO-SE vers el mar es presenta un clap cre- 

 tàcic que avença fins el mar voltat per els dos flancs de dipòsits quater- 

 naris: en ell hem trobat varis jaciments de fòssils. En el Coll de les 

 Forques, per sobre el nou traçat de la carretera apareixen unes capes 

 margoses groges on hem recuUit: 



Heteraster oblongus d'Orb 

 Terebratula praelonga Sow 



» sella Sow 



» mouíoniana ú'Orh 



Eschara sp. 

 Reticulipora sp. 



Ostrea tuberculifera Koch-Dunk 

 Venus Collombi Land. 



» vendoperana Leym 

 Panopaea neocomiensis (Leym) d'Orb 

 Aporrhais extensus Land. 

 Phasianella Coquandi? Land. 

 Serpula filiformis Sow 



Pujant fins al cim del turó de Roca Blanca, els materials van essent 

 cada vegada més caliços i passat l'antic traçat de la carretera els bancs 

 són ja caliços fins al cim desde on es divisa un panorama esplèndit en 

 totes direccions, sobre el conjunt del delta de l'Ebre, les creixents serra- 

 lades que des del peu del mar arriben per Coll d'Alba a Punta de Cabra, 

 serra del Boix, portells de Cardo, Pla dels Burgans, moles de Tivissa i 

 Coll de Balaguer entre les quals surt Talterós maciu de Llaveria. 



Aprop d'una hermita en construcció que hi ha per sobre el jaciment 



