41 



våren 1651 cirkulerade redan rykten om en liga mellan de 

 katolska ständerna och Frankrike 1 ). Men i själfva värket 

 hade man på franskt håll ingen orsak att glädja sig öfver 

 ständernas hållning. Man märkte snart, att man både i an- 

 ledning af de tyska furstarnas utarmade tillstånd, i anledning 

 af läget på den spansk-franska krigsskådeplatsen och i anled- 

 ning af läget inom Frankrike själft hade föga att hoppas 2 ). 

 Både af sistnämda skäl och för de värfningar, som den fran- 

 ska regeringen själf så ifrigt arbetade för i Tyskland 3 ), ansåg 

 sig t. o. m. Vautorte uttryckligen böra afråda från altför häf- 

 tiga protester mot hofvet i Wien 4 ). 



Gången af ständernas förhandlingar följdes i Frankfurt 

 af Snoilsky 5 ) och i Nürnberg af Oxenstierna. Upprepade 

 gånger anhöll man redan under hösten hos dem om Sverges 

 „rekommendation" för defensionsvärket 6 ). Men i synnerhet 

 mot slutet af 1650, då ständerna med ökad energi började 

 drifva på det samma, gjorde man ständiga försök att indraga 



!) Köcher, 36. 



2 ) Négoc. secr. III. 546. 



3 ) Särskildt lade man som bekant på franskt håll an på att få af 

 de licentierade svenska trupperna i sin tjänst. Källmaterial i frågan bl. a. 

 i Lettres du cardinal Mazarin . . . publiées par Chéruel, IV. 617, 624, 

 635. I Mémoires de Chanut återkommer framställningen upprepade gån- 

 ger till underhandlingen härom. 



*) „Les actes de cette nature sont des commencemens de querelles, 

 et de rupture: c'est pourquoi le plus foible ne doit jamais les commen- 

 cer, quand l'utilité n'en est pas manifeste". Vautorte — de la Court och 

 d'Avaugour, Négoc. secr. III. 544. 



5 ) Sn. — K. G. 26 aug. 1651 och flerstädes. [A. S.] Sn:s skrifvel- 

 ser äro i alla fall under sensommaren till hufvudsaklig del uppfylda af 

 redogörelser om underhandlingen angående satisfaktionsrnedlen. Om krets- 

 dagen endast några korta notiser särskildt i brefven af 26 och 30 aug. 



6 ) B. O. — K. G. 1 okt. 1650. [A. S.] 



