51 



ankomsten af representanterna för de tre öfriga kretsar, som 

 man inbjudit 1 ). 



Kort efter det man skridit till undertecknandet af reces- 

 sen i mars, hade äfven Snoilsky mottagit en order angående 

 sin hållning till ständernas förbundssträfvanden 2 ) ; och snart 

 afsändes, efter en förnyad befallning att återvända till Nürn- 

 berg — emedan drottningen sport, „att ännu mycket är 

 ogjordt till fredens exekution", — en ungefär lika lydande till 

 Oxenstierna 3 ). Österrikes och Spaniens halstarrighet i freds- 

 värket och hotelser att just i anledning af ständernas defen- 

 sionsplaner uppskjuta det samma hade slutligen förmått Kri- 

 stina att bryta sin tystnad. Utfärdandet af hennes order står 

 tillika i närmaste samband med den franska regeringens bear- 

 betning i Stockholm för att intressera henne för ständernas 

 sammanslutningsförsök och de båda kronornas intressen i riket 

 samt för Frankrikes intressen i allmänhet. 



Sverge och Frankrike, som i förbund med hvarandra så 

 mäktigt ingripit i Tyskland under 30-åriga kriget och som 

 tillsamman firat triumfen af westfaliska freden, hade vid 

 dennas afslutande icke förbundit sig genom något särskildt 

 fördrag för ömsesidig garanti af den samma. Frågan om ett 

 sådant hade emellertid redan länge varit å bane; och på båda 

 sidor visade man icke ringa intresse för ett närmande i ). Det 



x ) Recessen trykt hos Kopp, Beilage II, samt, ehuru icke full- 

 ständigt, i Theatr. JEurop. VII. 1 ff. Analys hos Joachim, 9. Jfr. 

 Köcher, 21; Fester, Die armirten Stände u. die Reichskriegsverfassung 

 1681-97. 21. 



2 ) Mottagandet anmäldt, Sn. — K. G. 29 mars 1651. [A. S.] 



3 ) R. R. — B. O. 8, 15 mars 1651. [A. S.] Oxenstierna hade 

 nämligen fortfarande kvardröjt i Tyskland. 



4 ) Kristina utom af politiska äfven af kommerciella skäl (se t. 

 ex. Lettres du cardinal Mazarin. III. 326, IV. 619, Mémoires de Cha- 



