14 



om truppsändningarna af kejsaren från de österrikiska arf- 

 länderna till spanjorernas understöd. Då uppdyka bland de 

 församlade representanterna på exekutionsdagen planer, om 

 att kraftiga åtgärder ändtligen borde vidtagas för att afvärja 

 farorna och påskynda exekutionen. Tankar börja röra sig om 

 en gemensam beväpning af rikets ständer på grundvalen af 

 dess kretsindelning — eine „Verfassung" der sämtlichen Reichs- 

 stände; och den nya riksarméns första värf skulle blifva en 

 operation mot den spanska besättningen i den pfalziska fäst- 

 ningen. 



För Johan Filip hafva trupptransporterna från arilän- 

 derna till Nederländerna och Italien, hvilka mellan Frankrike 

 och Österrike förebådade ett nytt krig, som naturligtvis när- 

 mast hotade Rhen-trakterna, städse utgjort en skräck och 

 städse varit en maning att söka stöd för riksfreden hos 

 Frankrike och Sverge, ehuru han nog dessemellan icke tve- 

 kat att, mera än framstegspartiet i riket ansåg lämpligt och 

 fann förklarligt, göra sig till tolk för wienerhofvets intressen. 

 Nu, på våren 1650, stälde de österrikiska truppernas genom 

 marsch och fördröjandet af Frankenthals evakuation kurfur- 

 sten i bestämd opposition mot kejsaren. Under sådana för- 

 hållanden mottog han besök af tvänne medlemmar af den 

 svenska legationen i Nürnberg. Föranledd af drottning Kri- 

 stinas upprepade påminnelser att undanrödja hindret i den 

 frankenthalska frågan och i allmänhet påskynda fredsvärket. 

 uppdrog nämligen pfalzgrefveu åt Georg Snoilsky och Karl 

 Gustaf Wrangel, hvilka biträdde honom i underhandlingen 

 om exekutionen, att i Würzburg kommunicera med kurfursten, 

 om huru man ändtligen skulle komma till äskadt mål, och på- 

 minna honom om den garanti, som fredsinstrumentet påbjöd 1 ). 



l ) K. G. - K. M. 2 april och K. G. — Sn. 31 mars 1650. Det 

 senare bilaga till det förra. [A. S.] 



