92 



öfversachsiska kretsen stördes genom konflikten i Pommern, 

 så funnos här tvänne stridsfrågor inom kretsen, hvilka hit- 

 tils trotsat hvarje försök att få enighet och sammanhållighet 

 mellan ständerna till stånd x ). Hvardera sammanhängde med 

 Sverges medlemsskap i den samma. 



Den ena var striden mellan kretsens „utskrifvande fur- 

 star" -). Kretsstyrelsen i nedersachsiska kretsen tillhörde furste- 

 huset Braunschweig-Lüneburg, som innehade det s. k. kondi- 

 rektariet i den samma, samt ärkeskiftet Magdeburg och ärke- 

 stiftet Bremen, hvilka jämlikt fredens stadgande ägde att 

 alternera i direktoriet. Redan före fredsslutet hade menings- 

 skiljaktighet rådt mellan Magdeburg och braunschweigarna om 

 gränserna för kondirektoriets kompetens. Och konflikten skärp- 

 tes ytterligare, då härtig August af Sachsen, hvilken genom 

 fredsinstrumentet fått sig tillerkänd administrationen af stif- 

 tet Magdeburg på lifstid, förklarade, att han på grund däraf 

 under sin lifstid icke behöfde inrymma Sverge-Bremen dess 

 direktorium. Sverge motsatte sig själffallet en sådan tolk- 

 ning. På en kretsdag 1649 försökte man förgäfves bilägga 

 tvisten; en ny ansats gjordes 1650, men äfven den utan re- 

 sultat 3 ). 



Den andra och ojämförligt viktigare stridsfrågan i ne- 

 dersachsiska kretsen var Sverges strid med staden Bremen. 



') För furstehusets hållning i frågan i början af 1651 samt för 

 belysande af dess hållning till försöken att förvärkliga fredsgarantin 

 i allmänhet och till planerna på en „författning" i Frankfurt och Nürn- 

 berg se Köchers utdrag ur skriftväxlingen mellan Kristian Ludvig och 

 härtig August, 699 f. 



2 ) „Ausschreibende Fürsten", d. v. s. de af kretsens furstar, hvilka 

 ägde att utskrifva kretsdagarna och leda förhandlingarna vid dem samt 

 i allmänhet representera kretsen i politiskt afseende. 



3 ) Köcher, 23—24. 620 f. 698. 



