106 



Furstehusets beslut att fortgå från partikularförbundet 

 till en reorganisation af kretsförfattningen hälsade Stucke och 

 Marschalk med tillfredsställelse, ■ — det var ju åtföljdt af 

 löften om tillmötesgående för den svenska politikens önsknin- 

 gar i alternations-striden och framför alt i den bremiska frågan 

 samt öfverensstämmande med Kristinas tidigare order. De 

 skyndade att med braunschweigarna förena sig om ett pro- 

 tokolls-extrakt, som skulle läggas till grund för upprättandet 

 af en „värklig kretsförfattning". Från braunschweigsk sida 

 förband man sig i det samma att icke inkalla staden Bre- 

 men till kretsdagen och att af adininistratorn af Magdeburg för 

 Sverges räkning utvärka direktoriet för det i ordningsföljden 

 andra kretskonventet, med hvilket alternationen skulle börja. 

 På svensk sida iklädde man sig att understöda furstehusets 

 anspråk på kondirektoriet. Man tillförsäkrade det samma tre 

 vota vid de kommande kretskonventen och lofvade, att om 

 ständerna icke skulle kunna enas om en lämplig person för 

 kretsöfversteämbetet bland sig själfva, man skulle öfverlåta 

 generalatet öfver kretstrupperna åt annan „kvalificerad per- 

 son" 1 ). Den sista Stipulationen afsåg tydligen att undan- 

 draga ämbetet den svenska drottningen, för det fall att det 

 icke kunde vinnas af braunschweigarna. Men de svenska 

 representanterna läto den passera. Deras främsta ögonmärke 

 på konferensen var synbarligen att vinna understöd för Sver- 

 ges sak i den bremiska frågan. Och de försummade icke 

 att, medan de främjade furstehusets kretspolitik, låta upptaga 

 i konferensprotokollen att „om H. K. M:t företoge något 

 med staden Bremen, så hade de öfriga korresponderande" 

 — i förbundet — „därmed intet att göra". 



l ) Köcher, 614—15. 



