114 



större eftertryck och endräktig sammanhållighet". Och ehuru 

 Stucke „för tidens korthets skull" icke kunde vänta ny or- 

 der eller instruktion, så tviflade hon icke, att han eller den, 

 som i henues namn skulle bivista den samma, i öfverensstäm- 

 nielse med hennes halft annat år tidigare insända informa- 

 tion efter all sin förmåga skulle bidraga att befordra och 

 taga i tillbörlig akt, hvad hennes och hela kretsens gemen- 

 samma intresse fordrade 1 ). I en skrifvelse två veckor se- 

 nare ger hon yttermera tillkänna, att hon icke ville undan- 

 draga sig, „utan tvärtom efter yttersta möjlighet befordra", 

 hvad som af samtliga ständer skulle beslutas till kretsens 

 nytta. Skulle möjligen något resolveras angående en „värk- 

 lig kretsförfattning" 2 ) och hennes guvernör och fältmarskalk, 

 grefve Königsmarck, föreslås till general öfver den samma", 

 så skulle sådant icke allenast icke vara henne emot, utan 

 tvärtom „mycket kärt och angenämt" 3 ). 



Drottningen hade således i alla fall ånyo tillkännagifvit 

 sin benägenhet för kretsens reorganisation; och de stadiska 

 representanterna — kansler Stucke och kanslirådet Marschalk 

 — kunde rätta sin hållning därefter. 



I senare hälften af oktober började kretsdagens för- 

 handlingar. Enligt en tidigare öfverenskommelse mellan Stucke 

 och braunschweigarna afgjordes direktorialfrågan till först; 

 och den afgjordes såsom man på svensk sida önskat deti 

 på närmast följande kretsdag skulle alternationen vidtaga 



>) St. — K. M. 13, 25 aug.; 3 sept. 1652 (enl. K. M. — St. 28 

 aug.; 18 sept. 1652); [A. H. och A. S.] och sistnämda skrifvelser. 



2 ) „Solte auch etwa zu einer würklicken Kriegs Verfassung re- 

 solwiret" . . . heter det i R. K. Jfr. „generalkrigsförfattning" i följ. 

 kap. Möjligt är dock, att stiliseringen beror på ett skriffel; registra- 

 turet öfverüödar af sådana under denna tid. 



3 ) R. R. — St. 2 okt. 1652. [A. S.] 



