123 



nya politiska projekter jäktande Filip Wilhelm, Branden- 

 burgs oförsonlige fiende, som i mars 1653 efterträdt sin fa- 

 der Wolfgang Wilhelm i regeringen. Bägge voro af sin tids 

 rörligaste politiker, och bägge framträda mer än en gång i 

 de hvarandra korsande underhandlingarna mellan de tyska 

 ständerna på denna tid. 



Braunschweigarna, hvilka i allmänhet sågo rikets lycka 

 i kretsarnas reorganisation, och hvilka ofta planerat en „kom- 

 bination och författning af westfaliska och nedersachsiska 

 kretsarna" 1 ), hälsade med glädje underrättelsen om krets- 

 dagen. I Stade gjorde man det icke. Sinnena här voro 

 upptagna af konflikten med det motspänstiga Bremen; och 

 man ville hälst undvika alla konferenser i anledning af den 

 oro, som den började väcka hos grannarna. I förra hälften 

 af augusti insände Köningsmarck och Erskein biskopens och 

 pfalzgrefvens inbjudningsskrifvelse 2 ) till Kristina och frågade 

 med en anhållan om snabt svar, om de skulle sända depu- 

 terade till kretsdagen, uppdraga sitt votnm åt någon af med- 

 ständerna eller ursäkta sig i en skrifvelse för bristande tid 3 ). 

 Då intet svar anlände, beslöt Königsmarck, att på egen risk 

 underrätta pfalzgrefven och biskopen, det man i Bremen af 

 viktiga förefallande angelägenheter var förhindrad att sända 

 representanter till kretsdagen ;■ då man emellertid hört, förkla- 

 rade han, att förnämsta orsaken till den samma var att vid- 

 taga anstalt om en kretsförfattning, så ville man -gärna förena 

 sig om hvad majoriteten beslöt och hoppades också, att 



') Köcher, 143. 



2 ) Biskopen och pfalzgr. — brem. reger. 17 juli 1653 (kop.). 

 [A. S.] 



3 ) Königsm. och Erskein — K. M. 30 juli 1653. [A. S.] 



