155 



de ansågo dem lämpliga att läggas till grund för den samma. 

 Vore alla de evangeliska af en sådan mening, kunde man 

 resolvera, om författningen borde bringas till stånd. Detal- 

 jerna skulle öfverlämnas till en deputation af katoliker och 

 protestanter och de deputerades betänkande sedan diskuteras 

 och fastställas af rikskollegierna 1 ). 



Det brandenburgska förslaget erbjuder intressanta jäm- 

 förelsepunkter med det mainziska af år 1650 — huruvida 

 det erbjöd bättre utsikt att praktiskt kunna realiseras, må 

 lämnas därhän 2 ). 



Med om möjligt ännu större ifver än från brandenburgskt 

 håll understöddes de klagande af braunschweigarna. En re- 

 organisation af rikets kretsförfattning och en riksbeväpning 

 på grundvalen af den var ju den nödvändiga konsekvensen 

 af den politik de som bäst af alla krafter arbetade att för- 

 värkliga i Nedersachsen. Förgäfves sökte Waldeck under 

 separatunderhandlingen 3 ) med furstehusets representanter där 

 öfvertyga dem om, huru föga man i sista hand kunde lita 

 till den förfallna och numera i många afseenden otillämpliga 

 kretsförfattningen. Den var och blef A och O i deras riks- 



x ) „Memorial was die Ckurbr. Gess. zu Begensburg bey der Ge- 

 neral-Beichs-Verfassung in Acht zu nehmen". 14 dec. 1653; [A.B.] trykt 

 af Köcher, 623 ff. efter kopia i [A. H.], men utan angifvande af datum 

 (jfr. Köcher, 116 not 2). I [A. B.] ingår aktstycket, liksom de flesta 

 ur arkivet i fråga i kapitlet citerade, i saml. „Obersächsiscke Kreisac- 

 ten 1652 undt was zue Begensburg aö 1653 und 1654 in p:o securitatis 

 passiret". Aktstycket är utan tvifvel det samma, som omnämnes i Wal- 

 decks skrifvelse till Wesenbeck Urk. u. Acten VI. 481 f. 



2 ) Både Johan Filips och Fredrik Wilhelms förslag erbjuda för 

 öfrigt jämförelsepunkter af stort intresse med planerna på en „författ- 

 ning" jämt 100 år tidigare (på konventet i Frankfurt 1554). 

 3 ) I Tangermünde; senare i Goslar. 



