160 



ingifva henne misstro mot wienerhofvet 1 ). Ministerresiden- 

 ten Picques, som efter Chanuts af resa från Sverge på som- 

 maren 1651 till underhandlingen i Lübeck hade att bevaka 

 Frankrikes intressen där, var icke häller mannen att med 

 fördel konkurrera på diplomatins fält med Pimentelli. Och 

 om ock drottning Kristina hvarken mot Picques eller mot 

 Chanut, som i maj 1653 gjorde en kortare resa till Stock- 

 holm, lät det brista i försäkringar om sin affektion för Frank- 

 rike 2 ), så viste man för väl i Paris, hvad dessa försäkringar 

 voro värda 3 ). 



På riksdagen i Regensburg har KristiDa ännu mindre 

 än annars uppburit den roll, som tillkom och som man i det 

 protestantiska lägret tillerkände Sverge i Tyskland. Ännu kort 

 efter riksdagens öppnande ordades det om hvarjehanda „vidt- 

 utseende" tal af de svenska diplomaterna. „I Osnabrück 

 gjorde man början till en förändring i riket, på den första 

 riksdagen måste man kasta hela huset öfver ända", skulle 



furstarna); mais si elle se jetoit dans les interests d'Espaigne, ou si 

 quelque aultre consideration Fempeschoit d'y entrer, le Eoy ne laisse- 

 roit pas de passer oultre et de faire une estroite liaison avec les bienin- 

 tentionnez". Urk. u. Acten, VI. 572. 



a ) Se exempelvis extraktet ur Mazarins skrifvelse till Picques 

 Lettres du card. Mazarin VI. 542. Mazarin själf kunde för Öfrigt icke 

 fröjda sig öfver någon popularitet i Sverge. Dansk hist, tidskr. Eaekke 

 I. 5. 345. 



2 ) Chanut — de Brienne 3, 10 maj 1653. Suède Vol. XVIII. 

 [A. P.] Mémoires de Chanut, III. 19, 43, 48 och flerstädes ; Négoc. secr. 

 III. 614. Jfr. för Chanuts ambassad Mémoires de Chanut, III. 183 

 ff.; Dansk hist, tidskr. Eaekke I. 5. 347, 349. 



3 ) Om den oro man på franskt håll hyste för en förbindelse 

 mellan Sverge, Spanien och England se Lettres de Witt I. 42. 136. 

 Thurloe, II. 50. 



