174 



De sista dagarna i april diskuterades deputationens för- 

 slag i riksdagen. Ännu en gåug försökte österrikarna och 

 deras „adherenter" öfvertyga stan derna om, att man icke 

 borde öda tid med frågan, medan Münster, understödt af Neu- 

 burg, pläderade för „författningen"; och ännu en gång bröto 

 kölnarna, braunschweigarna och brandenburgarna en lans för 

 sin sak. De ville framför alt icke lämna afgörandet om 

 kretsmilisens numerär helt och hållet till de enskilda kret- 

 sarna, utan önskade en allmän regel för den — åtminstone 

 det dubbla eller tredubbla matrikelanslaget. Kölnarna på- 

 minde, att förhållandet mellan fotfolk och ryttare borde 

 fastställas ;; juxta modernum modum militandi", d. v. s. ryt- 

 teriets styrka till fotfolkets blifva såsom 1 till 2. Till den 

 1 augusti eller 1 september borde trupperna vara samlade i 

 hvarje krets. Brandenburgarna hade åtskilliga tillägg att 

 göra i deputationens slutliga förslag. De förordade ett för- 

 hållande mellan ryttare och fotfolk af 1 till 3. Hälst hade 

 hade det ju varit att önska, förklarade de, att omständighe- 

 terna möjliggjort frågans om kretsbeväpningen slutliga lösning 

 på den pågående riksdagen. Remissen till kretsarna borde i alla 

 fall gå endast därpå ut, att kretsöfverstarna skulle få order 

 att anordna beväpningen 1 ). Skulle något vara att ändra i 

 exekutionsordningen, så kunde det hänskjutas till nästa riks- 

 dag, men i kretsarna borde då upprättas en „interimsförfatt* 

 ning". Till den 1 aug. eller 1 september framhölls äfven 

 här, måste alt vara klart och riksbeväpningen genomförd. 



*) De kejserliga och sachsiska representanterna hade förklarat 

 sig benägna för direkt hänskjutning till kretsarna. Frågan kunde ju 

 sedan därifrån förvisas antingen till deputationsdagen eller en ny riks- 

 dag, läto de förra förstå, eller man kunde ju där bäst komma öfverens 

 om, „hvart den vidare skulle remitteras", förklarade oförtäkt de senare. 



