176 



Den 2 maj dikterades i Eegensburg det betänkande, 

 som riksständerna affattat „in p:o defensionis et securitatis". 

 Det var uppgjordt i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de- 

 putationens förslag; ifrarna hade icke lyckats genomdrifva 

 någon väsentlig reformation af det samma. Men man hade 

 gifvit det en tillämpning, som icke kunde höja de svenska 

 representanternas sympatier för „författnings"-värket. Med 

 hänvisning till en rekommendation af städernas kollegium för 

 Bremen och en anhållan, att de redan emanerade kejserliga 

 mandaten skulle, „manuteneras" samt staden säkerställas för 

 vidare våld, bådo ständerna i gemen att „för romerska rikets 

 därvid sväfvande intresse" — äfven här gälde det ju rikets 

 sekuritet — på det bästa få anbefalla kejsaren stadens sak 1 ). 



Efter smärre ändringar 2 ) införlifvades ständernas förslag 

 till kretsarnas reorganisation i riksdagsbeslutet. Senast före 

 den 1 september skulle kretsdagarna sammankallas i och för 

 besättande af de respektiva kretsämbetena och för över- 

 enskommelse om reorganisationen af kretsförfattningen. Be- 

 rättelse om de beslut man kommit till skulle ingifvas till 

 kejsaren och kurfursten af Mainz, för att man sedan vid riks- 

 deputationen eller första riksförsamling vidare skulle öfverens- 

 komma om och fatta definitivt beslut i frågan 3 ). Det inskärptes 

 uttryckligen, att inga exemtioner skulle få förekomma; och 

 riksdagsbeslutet faststälde därjämte skyldighet för riksstän- 

 dernas undersåtar att bevilja sin landsfurste de penningeme- 

 del han behöfde för att förse sina fästningar och fasta plat- 



1 ) B. och Bohle — K. M. 27 april 1654. [A. S.j 



2 ) Så utlämnades t. ex. Stipulationen om nödvändigheten att in- 

 rätta kretskassor: äfven ständernas rekommendation för staden Bremen 

 intogs själffallet icke i riksdagsbeslutet. 



3 ) Jüngster Beiehsabschied § 178 — 185. Jfr. Fester, 23 f.; Droy- 

 sen, III. 2. 106. 



