184 



Quedlinburg till ett beslut att, i fall Sverge ytterligare skulle 

 förhindra kretsdagen, icke desto mindre utskrifva den 1 ). 

 Det var en ansats från furstehusets sida att för framtiden i 

 kretspolitiken ignorera den utländska kronan, som så envist 

 motsatte sig alla härtigarnas försök att åvägabringa en be- 

 väpning i kretsen och med tillhjälp af den förvärfva sig he- 

 gemonin i den samma. 



Men Karl Gustaf hade icke för afsikt att lämna kret- 

 sens ledning i braunschweigarnas hand. Redan under juni 

 månads förlopp aflät konungen en skrifvelse till Stadt, i 

 hvilken han påminde om riksdagsbeslutet i Regensburg samt 

 underrättade, att han i kraft af sitt direktorium i kretsen med 

 det snaraste skulle sammankalla en kretsdag 2 ). Xågon må- 

 nad senare ger han order åt sin regering i Bremen att upp- 

 sätta en instruktion och öfversänder några „puncta" till led- 

 ning för den samma 3 ) ; och kort därpå befaller han — efter 

 mottagande af braunschweigarnas erinran om nödvändig- 

 heten af kretsdagens påskyndande 4 ) — regeringen att jämte 

 direktoriet utskrifva denna med det snaraste, „då den ej 

 längre lät différera sig" 5 ). I början af oktober insändes in- 

 struktionen till Stockholm, stäld på grefve Bengt Oxenstierna, 

 numera president vid tribunalet i Wismar, vicepresidenten 



!) Köcher, 167. 



-) R. R. — Marschälle 17 jvmi 1654: Marschalk — K. M. 1 juli 

 1654. [A. S.] 



3 ) E. R. — hrem. reger. 22 juli 1654. [A. S.] Konungens „puncta" 

 liafva ej kunnat återfinnas. 



4 ) Skrifvelsen af 14 (24) juli hade föregåtts af en annan, utfär- 

 dad af härtig August och administratorn. Kop. dat. 10 juli 1654 med 

 reger:s — K. M. 22 juli 1654; [A. S.] Köcher., 167. 



5 ) R. R. — brern. reger. 5 ang. 1654. [A. S.] 



