194 



som då ägde rum, afsåg uteslutande att i någon mån ordna 

 förhållandena efter kriget : ). Kretsens ämbeten stodo obe- 

 satta; därmed saknades det första villkoret för dess betydelse 

 såsom politisk korporation. 



Kort efter de första tillrustningarna att sammankalla 

 kretsdagen i nedersachsiska kretsen skred man i Berlin att 

 påminna om riksdagens föreskrift äfveu i den öfversachsiska. 

 Den 8 juli 1654 aflät Fredrik Wilhelm en skrifvelse till kur- 

 fursten af Sachsen med en erinran om nödvändigheten af att 

 sammankalla kretsständerna 2 ). I början af september och 

 början af november upprepar kurfursten påminnelsen, framh ål- 

 lande å ena sidan vikten af att diskutera frågan om krets- 

 författningen, å den andra, huru nödvändig en sammankomst 

 af de evangeliske vore redan för den „endräktiga samman- 

 hållighet", som man för närvarande fann hos de katolske, 

 och för att förebygga den splittring, som skadat protestan- 

 terna så mycket på riksdagen 3 ). En särskild gesandt, Johan 

 Friedrich v. Loben, som afgick till Dresden, fick i uppdrag 

 att gifva kurfurstens bearbetning nödigt eftertryck 4 ). 



Johan Georg gjorde åtskilliga svårigheter. Kurfursten 

 ville ej, förklarade han, „med sammankallandet af en kretsdag 

 för diskussion om författningsvärket gå före de andra kret- 

 sarna". En sammankomst af endast evangeliske fruktade 



*) Instr. för de svenska ombuden G. L. Fürstenheuser och J. F. 

 Brückner 28 dec. 1648. [A. S.] 



2 ) Fredrik Wilh. — Joh. Georg 28 juni 1654. Konc. [A. B.] 

 Äfven här erinras om faran från den spansk- franska krigsskådeplatsen. 



3 ) Fredrik Wilh. — Joh. Georg 28, 29 aug., 27 sept. 1654. Konc. 

 [A. B.] 



*) Rel. från Loben, 17 aug. 1654. [A. B.] Jfr. för L:s mission 

 Urk. u. Acten, VI. 608. 



