199 



eller att någon fiende ämnade angripa den — tils vidare och 

 tils någon större fara yppade sig, skulle stå i beredskap med 

 med simplum af kretsmilisen 1 ). Ännu en gång försökte bran- 

 denburgarna tala för författningen. De ville, att åtminstone 

 kretsens triplum skulle uppbådas och framkommo t. o. m. 

 med ett detaljeradt förslag i elfva punkter för en närmare 

 sammanslutning af kretsens ständer i ungefär samma stil som 

 den hildesheimska. Men nu liksom förut hade de de öfriga 

 emot sig. De kursachsiska talade om, huru värfvadt folk 

 förtrycker folket. Misstänkte man någon fara „i anledning 

 af oron i nedersachsiska kretsen" — bremiska kriget, — kunde 

 man man ju till en början försöka med skriftlig intercession. 

 För öfrigt skulle hvar och en i sitt land underhålla „duktigt 

 och godt folk", och i fall af värkligt behof kunde man låta ett 

 gemensamt uppbåd utgå. De sachsiska härtigarna förenade 

 sig med kurfursten 2 ). 



Ett beslut om en värksam beväpning i kretsen hade 

 sålunda icke kunnat genomdrifvas. I detalj var frågan om 

 kretsdefensionen bordlagd för obestämd tid. Och icke häller 

 här blef ens den lilla truppstyrka, med hvilken man beslutit 

 „stå i beredskap", mobilicerad, oaktadt faran från öster snart 

 hotade kretsen i ny gestalt. 



*) Äfven här gjordes visserligen tillägget, att det „skulle vidta- 

 gas anstalt om, att kretsöfversten och hans nach- och zugeordnete, 

 om de ansågo det för nödigt, kunde räkna äfven på dupluni eller 

 triplum". Det hlef i praktiskt af seende fullkomligt betydelselöst. 



2 ) Bohle och Michaelis — K. M. 18 nov. 1654 och protokoll 

 öfver diskussionen dat. 17 nov. 1654. [A. S.] Kretsdagsrecessen dat. 28 

 nov. 1654; bilaga till de svenska ombudens skrifvelser; afskrift i saml. 

 „Handlingar rörande Tyskland 1652—57 och Polen 1655-57"; i tryck 

 hos Kopp, Sammlung der Abschiede des Obersächsischen Kreises. 

 Bilaga V. Jfr. Fester, 24. 



