324 



cering af denna totala snönederbörd till nederbörd i vatten 

 kunde man, därest nederbördsmätningar under den varmare 

 årstiden skulle utföras lika talrikt i landet som snömätnin- 

 garna under vintern, lätt göra en undersökning af nederbör- 

 dens geografiska fördelning under olika årstider m. m. 



Rörande tabellerna öfver snödjupet bör nämnas, att talen 

 med fet stil utmärka månadens största snödjup, tecknet ^-s 

 att marken varit till mer än hälften betäckt med snö (men 

 mätning ej värkstälts), O marken alldeles snöfri, -X- snöfall 

 samt under ett tal, att yrväder inträffat denna dag. 



Tabellen öfver yrvädersfrekvensen (f) har uppgjorts så- 

 lunda att antalet anmälda yrväder (m') dividerats med anta- 

 let observatörer (m) inom länet under månaden, hvarpå kvoten 

 multiplicerats med 10. I de fall, då det erhållna talet f ■< Vio 

 har i tabellen antecknats 0; siffrorna från och med 5 hafva 

 tryckts med fetare stil. Räknar man de öfver landet mera 

 utbredda yrvädren eller rättare yrvädersperioderna om 2 à 3 

 dagar, (se taflan 1, å hvilken frekvenstalen äro utmärkta 

 såsom ordinator af 2 mm bredd) så finner man dem uppgå 

 till 36 under tidrymden 18 oktober 1891—29 maj 1892, 

 omfattande 227 dagar. Under vintern 1891 — 1892 förekom 

 således ett yrväder i medeltal på hvarje 6,3 dagar eller: neder- 

 börd och blåst, dessa de barometriska minimas ständiga 

 följeslagare, återkommo i medeltal efter 6 dagar med större 

 intensitet. 



Fördelningen af yrvädren på de skilda månaderna ställer 

 sig såsom följer: 





Okt. 



Nov. 



Dec. 



Jan. 



Febr. 



Mars. 



April. 



Maj. 



Okt 



.-Maj 



Antal yrväder : 



3 



5 



5 



5 



4 



5 



5 



4 





36 



Mellantid, dagar: 



4,7 



6,o 



6,2 



6,2 



7,2 



6,2 



6,o 



7,2 





6,2 



Antal yrväder 























hvilkas utbred- 























ning > 5 ; 







2 



3 



4 



1 



1 



1 









12 



