506 



B å sid. 116—117 i föreliggande arbete samt tabell I å sid. 

 12 — 19 i uppsatsen „Snö- och isförhållandeua i Finland år 

 1891". 



3. Snötäckets tillväxt och största djup under de sär- 

 skilda månaderna. Af uppgifterna i tabellen å sid. 89 — 93 

 framgår att januari månad medfört den största snönederbör- 

 den å de flesta orter, Antalet i sagda tabell upptagna sta- 

 tioner utgör 150. Å 85 af dessa har största totala snötill- 

 ökningen egt rum i januari, å 25 i november, å 11 i decem- 

 ber, å 9 i februari, å 1 i mars och å 1 i april. I Paavola 

 var tillökningen lika stor under november och januari, i Sak- 

 kola under december och januari och i Seinäjoki under no- 

 vember och december. I 15 fall har tiden ej kunnat bestäm- 

 mas, emedan observationsserien varit altför bristfällig. I 

 Lappland och norra Finland till Uleå älf föll dock största 

 snömängden redan under november eller december; undan- 

 tag härifrån göra endast Enare, där januari, och Kittilä, där 

 februari betecknar ifrågavarande månad. 



De största totala tillväxterna i snödjupet under en må- 

 nad inträffade i Helsinge med 74 cm, Borgå socken 70, Borgå 

 stad 67, Sibbo 64, Asikkala 60, Kotka 59, Ylikannus 58, 

 Kristina och Salmis 51, Fredrikshamn, Heinjoki och Nykyrko 

 50 samt Borgnäs 49 cm. Dessa stora tillskott egde alla rum 

 under januari månad och hänföra sig med få undantag till 

 orter i södra delen af landet. 



Sin största mäktigliet erhöll snötäcket å de flesta orter 

 i medlet eller efter medlet af februari. A många orter nådde 

 snöhöljet sitt största djup först i mars, såsom i Muhos, Haapa- 

 vesi, Karlö, Parkano, Helsinge, Viitasaari, Korpilahti och 

 Kantasalmi och i många trakter såsom i Enare, Kemi, Suo- 

 mussalmi, Paltamo, Nurmes m. fl. till och med först kring 

 den 20 april. Tager man utom förestående omständighet i 



