513 



Terrängens olika beskaffenhet på skilda orter och observa- 

 tionsplatsens af onagifvande trän eller byggnader mer eller 

 mindre skyddade läge hafva otvifvelaktigt bidragit till att 

 värdet af kvantiteten | på olika orter utfallit olika, men i 

 främsta rummet har ortens läge vid kusten eller inne i lan- 

 det varit bestämmande för ifrågavarande förhållande. I lan- 

 dets västliga och sydliga kusttrakter hafva blidvädren tärt 

 starkt på snötäcket, så att det största snödjupet utgjort endast 

 50 à 60% af totala snödjupet. 



4. Totala snödjupet för tiden november 1891 — april 

 1892. Det har redan framhållits att den totala snötillväxten 

 i allmänhet var störst i januari. För att vinna en mera 

 öfverskådlig bild af de skilda månadernas olikheter i berörda 

 afseende än den tabellen å sid. 89—93 erbjuder har jag ut- 

 räknat medelvärdena för den totala snönederbörden i 18 sär- 

 skilda områden i landet för hvarje månad, hvarvid jag kom- 

 mit till följande resultat. 



Medeltal af totala snöökningen i cm i 18 särskilda 

 områden af Finland vintern 1891—1892. 



Område. 



. o 



< 



ö 



CD 







t» 



iï" 



g 



B 



28 



25 



24 



17 



9 



10 



113 



28 



17 



26 



17 



12 



15 



115 



25 



24 



28 



21 



17 



15 



130 



24 



23 



29 



21 



fl 



8 



111 



15 



8 



24 



10 



6 



10 



73 



27 



21 



30 



14 



8 



22 



122 



13 



8 



40 



22 



3 



13 



99 



Lappmarken 



Norrom Uleå älf 



Mellan Uleå- och Gainlakarleby 



älfvar till Suomenselkä 



Söderom Gamlakarleby älf till Side- 



by och Alavo 



Pörtom, Öfvermark, Närpes och 



Lappfjärd 



Satakunta till T:fors— Alastaro 

 Ulfsby, Nykyrko ocb Virmo . . 



