516 



Under punkt 3 framhölls att snötäcket i medlet af feb- 

 ruari mångenstädes nådde sitt största djup. En öfverblick 

 af snöns mäktighet å olika orter i landet vid denna tid läm- 

 nar taflan 4, som återger snödjupsförhållandena den 20 feb- 

 ruari. I större delen af landet hade snön då ett djup af 60 

 à 75 cm eller därutöfver. Åland samt de västra och syd- 

 västra kusttrakterna framträda på kartan genom sitt ringa 

 snödjup. En stor del af egentliga Finland och Tavastland 

 bildar ett område med endast 45 à 60 cm snödjup, hvilket 

 i N och S omslutes af tvänne i SW — NE gående grenformiga 

 områden med större snödjup. Af dessa begränsas den nord- 

 liga, ungefär i Suomenselkäs riktniog gående grenen i W och 

 N af områden med ännu mäktigare snöhölje (75 à 90 cm) 

 och den sydliga i S och E af de snörika områdena i Nyland 

 och i Karelen norrom Ladoga. Lappland och trakten W om 

 Ladoga till södra Saima och Finska viken utmärkas genom 

 jämförelsevis ringa snödjup v ). 



5. Snöns täthet Enligt Symons' (Revue scientifique, 

 t. XLI, pag, 478) undersökningar växlar snöns täthet mellan 

 0.1694 och 0.0402; i allmänhet är snön lättare ju strängare 

 den vid snöfallet rådande kölden är. Vid härberget å Stora 

 St. Bernhard utfördes under åren 1862 — 1881 tretusen iakt- 

 tagelser, hvilka gåfvo en medeltäthet för snön af 0.11. 



För utrönandet af den nyfallna snöns ungefärliga tät- 

 het har jag begagnat mig af de samtidigt med ombrometer 



*) Vid uppgörandet af kartan hafva uppgifterna från Nivala, 28 

 cm, och Ylikannus, 29 cm, ej tagits i betraktande, emedan de omgif- 

 vande orternas snödjup uppgått till 60 à 80 cm. I Nivala var obser- 

 vationsplatsen ett åkerfält och skogen långt aflägsen; om observatio- 

 nerna i Ylikannus säges att de blifvit gjorda på flere olika ställen å 

 en gräslinda och på stranden af Lestijoki och att skogen äfven där är 

 atiägsen. 



