526 



yrda och i skogarna var det svårt att komma fram för den 

 myckna snöns skull. Dagarna 15 — 20 februari rådde ganska 

 sträng köld x ), men den 21 slog väderleken om till blid. Sko- 

 garna, som mångenstädes stått snötyngda ända från jultiden, 

 befriades nu något från snö (Paavola, Ylivieska) och de 

 första tecknen på den annalkande våren, drypande „tak- 

 skägg" och smältande snökristaller på ytan af snötäcket, 

 började visa sig 2 ). Det första takdroppet omnämnes i Vasa 

 den 24, i Aujala den 26 samt i Alajärvi och Närpes den 

 27 — 28. I Helsingfors och Borgå antogo kristallerna på snö- 

 ytan den 21 — 22 februari utseende af klara vattonperlor eller 

 iskorn och i Borgå åstadkom solvärmen under dagarna 22 — 29 

 februari en minskning i snöhöjden på några centimeter. 



8. Snösmältningen våren 1892. Vid februari månads 

 utgång hade snötillökningen i allmänhet nått sin gräns, ehuru- 

 väl några rikligare snöfall förekommo ännu senare, såsom 

 den 31 mars och den 17 — 19 april, hvilka i landets nord- 

 liga och ostliga trakter något ökade snödjupet 3 ). De första 

 dagarna af mars var vädret ännu kallt — i Helsingfors t. ex. 

 var temperaturminimum den 3 mars —23.9° — och den 8 — 10 

 föll snö öfveralt i landet, men från medlet af månaden gjorde 

 vårsol och regn alt kraftigare angrepp mot vintertäcket. Smält- 

 vattnet började rinna från byggnadstakeu, hvilka snart blefvo 



x ) Till följd af kölden (— 26°) sänkte sig snötäcket i Sibbo den 

 15—16 februari 2 cm. 



2 ) Om Mathias-dagen den 24 februari säger ordstäfyet: 



„Mathias med sitt långa skägg 

 Lockar barnen utom vägg". 



3 ) Den 31 mars föll i Eantasalmi 12 cm. Karlö 11, Mubos 10 

 samt i Snonerijoki. Savonranta och Jaakkima 9 cm snö. Under snöfal- 

 let den 17 — 19 april utgjorde tillökningen i Parkano 15 cm, Paltamo 

 13, Saarijärvi ock Tobmajärvi 12, i Pyhäjärvi U. 1. 11 samt i Kittilä, 

 Mubos ocb Uskela lo cm. 



