528 



Under de två första dekaderna i april rådde härpå kall 

 väderlek, i norra delen af landet t. o. m. sträng vinter. I 

 Kemi t. ex. sjönk temperaturen under nätterna ända ned till 

 — 15 à — 20°; i Helsingfors var temperaturminimum den 

 8 april — 9.2°. Vindarna blåste under denna tid mest från 

 NW — NE. Den 22 april betecknar slutet på vinterns välde 

 och tidpunkten för vårens genombrott äfven i höga norden. 

 I den egentliga Lappmarken samt i de nordliga och östli- 

 gaste delarna af landet, där den ökade luftvärmen i medlet 

 af mars gaf sig tillkänna endast genom uppkomsten af kram 

 snö och skare, vidtog snösmältningen först nu (mellan den 

 20 och 23 april) och påskyndades genom regn, som föll under 

 sista pentaden af denna månad *). Det bör dock sägas 

 att den inträdande våren ej var en framstormaude sådan, 

 som i ett nu sirar marken grön och strör blommor i sina 

 spår, en vår sådan man ofta får njuta den uppe vid polcir- 

 keln. Trögt smulto drifvorna bort under maj månads kyliga 

 väderlek och först i slutet af denna månad lågo fälten nakna 

 i dessa trakter, i Enare t. o. in. ej förrän i början af juni. 

 Den 1 juni voro löfven ej ännu utspruckna i Toholampi och 

 Ylikannus i Österbotten och marken, låg grå utan gräsväxt. 

 I Enare försiggick löfsprickningen den 20 juni, men ännu 

 den 31 juni låg isen på fjärdarna i Enare sjö. Under hela 

 juni månad rådde här nordliga vindar och föll rikligt regn 

 likasom äfven annorstädes i landet. Sålunda gjorde somma- 

 ren sitt intåg i Finland nödåret 1892. 



Vi nämde att den 22 april betecknade tidpunkten för 

 snösmältningens egentliga vidtagande i landet. Af tabellen 

 öfver snösmältningen (å sid. 105— 109) framgår att densamma 



a ) Vindarna voro öfverhufvudtaget S à SE under denna tid. En- 

 ligt observationerna i Helsingfors kännetecknades perioden 16—24 april 

 genom fullständigt mulen himmel. 



