568 



februari, hvaremot januari, såsom framgår af närstående tabell 

 öfver nederbörden och äfven framhållits under punkt 4 i 

 öfversikten af snöförhållandena, i en stor del af landet upp- 

 visar ett relativt maximum. I de centrala delarna af landet 

 hafva äfven mars och april ringa nederbörd och i Helsing- 

 fors är april oftast den regnfattigaste månaden. I Sverige 

 är *) den regnrikaste månaden i de inre trakterna i allmän- 

 het juli, i de vid hafvet belägna däremot augusti och sep- 

 tember. På Gotland samt, ehuru mindre utprägladt, på ost- 

 kusten af Svealand framträder ett sekundärt maximum i okto- 

 ber. Minsta nederbörden kommer på någon af månaderna 

 februari, mars eller april. Nederbördens årliga fördelning 

 är således i Sverige och Finland i det närmaste densamma. 

 De ofvannämda vattenståndsobservationerna, hvilka hän- 

 föra sig till året juli 1891— juli 1892, meddelas här nedan 

 i medeltal för månaderna jämte uppgifter öfver nederbörden 

 i Helsingfors, Jyväskylä och Kajana för tiden juli 1891 — 

 juni 1892 och i Uleåborg i medeltal för åren 1883—1890. 



Nederbörden, mm. 

 Kajana. Jj'väskylä. Helsingfors. Uleåborg', 



1891, 



juli 



87.2 





augusti 



34.7 





september 



77.8 





oktober 



36.6 





november 



28.2 





december 



31.4 



1892, 



januari 



19.0 





februari 



14.8 





mars 



16.6 







1883—1890. 



42.9 



25.9 



80.8 



65.2 



64.3 



67.0 



50.2 



111.4 



47.9 



32.3 



50.3 



46.4 . 



19.9 



87.2 



37.0 



25.3 



36.0 



37.8 



32.9 



72.5 



41.4 



11.3 



29.8 



20.1 



12.1 



10.9 



22.0 



!) H. E. Hamherg, Öfversikt af Sveriges klimat, Uppsala 1895, 

 sid. 27. 



