575 



i så stor mängd att ryssjor till följd däraf uppflutit. Oftast 

 har grundisen utseendet af runda skifvor stora som tallrikar, 

 „ibland utgöres den af en lös issörja, liknande halfsmält snö". 



Under en den 6 mars 1895 med isbrytaren „Murtaja" 

 företagen färd var jag i tillfälle att iakttaga, såsom jag har 

 skäl att antaga, dylik på djupet bildad grandis. Den bestod 

 af stora tallriksliknande skifvor af ett poröst, vattendränkt 

 utseende och gaf lätt vika för stampning med foten. Farty- 

 get befann sig vid tillfället c. 35' (65 km) i S à SSW från 

 Hangö fyr i linjen Hangö — Tahkona fyr på Dagö, vid inlop- 

 pet till Finska vikea. Vattendjupet var .66 m och tempera- 

 turen hos vattnet i en liten vak — 0.2. Beträffande orten, 

 där denna tallriksis bildats, är det svårt att med bestämdhet 

 afgöra. Hafvet var vid ifrågavarande tillfälle fyldt med is, slät 

 is och packis omväxlande, i alla riktningar undantagande 

 råkorna, hvilka sträckte sig i NW-SE riktning. 



„ I Kattegat är o frysningsfenomenerna af det ifråga- 

 varande slaget mer utbildade än i Östersjön och Bottniska 

 viken. Från Kullen skrifves, att isen bildas därstädes högst 

 sällan ofvanpå vattenytan, utan frysningen tillgår på det sätt, 

 att små tunna och flata isskifvor, af omväxlande storlek och 

 form, uppflyta, ofta i största mängd, till ytan. Deras stor- 

 lek varierar från mindre än en ända till fem tum i diameter. 

 Att dessa isskifvor ej bildas på sjelfva ytan bevisas bland 

 annat däraf, att de uppkomma på kant och med så stor fart, 

 att de större däraf höja sig flera tum öfver vattenytan. Vid 

 klart och stilla väder kan man se, åtminstone ett par fot 

 under ytan, huru de glittrande svänga sig upp mot ytan". 

 I trakten af Marstrand skall isbildningen på längre afstånd 

 från land allmännast försiggå medels från djupet uppkom- 

 mande platta, runda kakor, hvilka sammanfrysa till en fast 

 isbetäckning. „Det har observerats, att iskakorna understun- 



