580 



3:o. En medelbar orsak till grundisbildningeii i Öster- 

 sjön bör därför sökas i strömmarna, hvilka omblanda vatten- 

 massan så, att temperaturen i bottenlagret och vid ytan blir 

 densamma — vid tiden för isläggningen något under 0°; 



4:o. Under klar väderlek värkar värmeutstrålningen från 

 stenar och växter på bottnen x ) en afkylning af det omgifvande 

 vattnet, hvarigenom grundisbildningen slutligen framkallas; 



5:o. Grundisens flerestädes iakttagna uppträdande vid 

 inträffande mildare väderlek låter förklara sig genom den 

 samtidigt skeende förändringen i vattenståndet och däraf fram- 

 kallade strömmar, till följd hvaraf iskakorna lösgöra sig från 

 de i vattnet vajande föremålen såsom växter och nät eller, om 

 de förekomma i stor mängd, upplyfta desamma till ytan. 

 Måhända utgöra hafsströmmarna äfven en direkt orsak till 

 bottenisens bildande. 



Djupvattnets öfverkylning är i alla händelser den orsak, 

 som framkallar bildningen af bottenis. — I Kattegat ett re- 

 sultat betingadt af täthetsförhållandena, framkallas öfverkyl- 

 ningen i Östersjön af ofvannämda orsaker. Till dessa kunde 

 man möjligen ännu lägga ventilationen af täcklagret i Östersjön. 



Grundisbildningen har, utom i Östersjön, iakttagits i en 

 mängd olika trakter på jordklotet; så t. ex. vid kusterna af Lab- 

 rador, i floden Meuse i Frankrike, i Neva och i Ochotska hafvet. 



5. Isarnas tillväxt och tjocklek. Under denna rubrik 

 meddela vi de få uppgifter, som ingingo rörande sjöfartens 

 upphörande och isarnas hållbarhet vid vinterns inbrott, en 

 sammanställning af de resultat' beträffande isarnas dagliga 

 tillväxt, hvilka framgått af mätningar af isens tjocklek ut- 

 förda å 14 särskilda orter i landet, äfvensom särskilda med- 



Det inträffade mellan den 12 och 13 juli 1889, då bafsvattnets tempe- 

 ratur på 24 timmar föll från 14° till 6° efter NW-blåst. 

 1 ) Märk särskildt uppgiften från Norge. 



