589 



r 



säkerhet framgår af observationerna, hade isen å Junkinlahti 

 vik i Längelmävesi i' södra Finland och å Lumparen vid 

 Mariehamn. I Helsingfors', Norra hamn var isens största 

 tjocklek 67 cni, i Södra hamnen 61 cm. Isen å Tana älf i 

 Utsjoki nådde ej större mäktighet än 57 cm. 



Beträffande hafsisens tjocklek lämnar den nämda tabel- 

 len den upplysning, att isen i Finska viken vid Söderskär 

 i slutet af januari var 19 à 20 cm och drifisen i Östersjön 

 vid Bogskär i början af februari högst 14 cm; den drifis, 

 som iakttogs vid Bogskär i mars och som förmodligen hade 

 bildats närmare kusterna, mätte ända till 52 cm. 



Den föregående sammanställningen af isarnas dagliga 

 tillväxt ger vid handen: 



l:o att isens tjocklek å vattendragen i det inre af lan- 

 det tilltog raskast under tiden närmast efter isläggningen, 

 då den dagliga tillväxten i medeltal för 2 à 3 veckor å många 

 orter uppgick till 1 à 1.5 cm; 



2:o att isens tillväxt väsentligen hämmades af den milda 

 väderleken i december, hvarefter den i allmänhet var störst 

 under januari och förra hälften af februari, då den strän- 

 gaste kölden inträffade, och afstannade i slutet af sistnämda 

 månad *) eller samtidigt med att snötäcket nådde sin stör- 

 sta höjd. 



3:o att minskningen i isarnas tjocklek, på grund af isens 

 smältning på den öfra ytan, vidtog omkring den 1 à 15 mars, 

 i Iisvesi och Kuuhankavesi dock först i slutet af mars; 



4:o att isbildningen och isarnas tillväxt i hafsvikarna 

 fortgick ännu i slutet af februari och början af mars, såsom 

 framgår af ismätningarna vid Helsingfors och Karlö, samt 

 t. o. m. var lifligast vid denna tid i det yttersta hafsbandet, 



x ) I Torneå älf samt Iisvesi och Kuuhankavesi sjöar har upp- 

 komsten af fiöclvattenis värkat en ökning af isens tjocklek i mars. 



