591 



cm och i Sibirien växlar mellan 1 m och 2.4 m. Under den 

 stränga vintern 1879 — 1880, hvarunder kölden steg till —20° 

 i norra delen af Schweitz, nådde isen på sjön Morat en tjock- 

 lek af 11 cm på fem och 36 cm på fjorton dagar 1 ). 



Rörande tiden för förekomsten af ftödvatten på isarna 

 lämna nedanståeude data upplysning.] 



1891, december. 



På isen i MuhosjoM fanns flödvatten. den 5; Bottniska 

 viken, Mono fjärd i Oravais den 5, 6, 10, 11 och 20; När- 

 pes å 12; Rautalampi 5 — 6 vid stränderna, isen snöfri från 

 samma tid; Pihtipudas å 21, 28; Ladoga vid Kronoborg 

 5 — 6, 10—13; Bottniska viken vid Karlö 20 steg hafsytan 

 185 cm öfver vattennivån i Salmi insjö, som står i förbin- 

 delse med hafvet? 



1892, januari. 



Päijänne vid Korpilahti, på isen flödvatten, som till- 

 frös 16—24 januari; Finska viken Fredrikshamns redd 6 — 9, 

 vid Borgå-Kardrag 6—8, Huusniemi sund vid Wiborg gick 

 upp den 8 och 11; Delet vid Vårdö, den 22 uppstod en 

 stor råka. 



1892, februari, 



Bottniska viken, Monofjärd i Oravais, den 3; Iisvesi, 

 Rautalampi, flödvatten och öppningar vid stränderna i slutet 

 af månaden ; Päijänne vid Korpilahti, rikligt flödvatten under 

 februari; Saima, Puumala sund gick upp i strömhvirflarna 

 11 och 21; Ladoga vid Kronoborg, flödvatten hela månaden ; 

 Finska viken, Huusniemi sund gick upp till följd af töväder 



*) Thouht, 1. c. sid. 463-465. 



