600 



Juni 3 Lentuanjärvi i Kuhmoniemi; 

 „ 4 Tana älf i Utsjoki; 



„ 8 Kuusamojärvi sjö i Kuusamo, islossningen bör- 

 jade den 29 maj; 

 „ 18 Vastusjärvi sjö i Enare, 



Juli S Enare sjö. 



Beträffande öfriga data rörande islossningen hänvisas 

 till tabellerna å sid. 137—162. 



7. Ett närmare angifvande af likheterna eller olikheterna 

 i afseende å islossningen och antalet isdagar särskilda orter 

 emellan anser jag ej vara påkalladt. Kartan 6 lämnar härom 

 den bästa upplysningen hvarförutom det väsentligaste i detta 

 hänseende framgår af det, som i det efterföljande namnes 

 om gången af eqviglae i ederna och linjerna för samtidig is- 

 lossning. Det framhölls redan tidigare, då fråga var om 

 temperaturfördelningen i Östersjön, att såväl de hydrogra- 

 fiska som meteorologiska linjerna förlöpa parallelt med ku- 

 sterna, hvarvid äfven hänvisades till kurvorna å kartan 6. 

 Utöfver detta förtjänar ännu att påpekas följande: 



l:o Temperatur- och isförhållandena i Östersjön närma 

 sig i så måtto de i insjöarna rådande, att linjerna för lika 

 antal isdagar och samtidig islossning öfvergå från fasta lan- 

 det till hafsvikarna utan afbrott, med undantag beträffande 

 datum för islossningen i nordligaste delen af Bottniska viken 

 och kringliggande kusttrakter x ). 



2:o De orsaker, hvilka betinga olika trakters snö- och 

 isförhållanden, äro latituden samt läget i förhållande till och 

 höjden öfver hafvet. Denna senare faktor gör sig i Finland 



*) Värkan af ismassornas sena kvarliggande i hafsvikarna yttrar 

 sig en något försenad snösmältning ock löfsprickning i kusttrakterna. 

 Se i detta afseende kartan 5 samt de tidigare uppsatserna om snö- och 

 isförhållandena i Finland åren 1890 och 1891. 



