603 



Dessa orsaker äro hafvets större djup och den söderut 

 gående ytströmmen, hvars hufvudfåra såväl till följd af det 

 större tillflödet från älfvarna i Vester- och Norrbotten, jäm- 

 fördt med det från de finska älfvarna, som till föjd af jord- 

 rotationens aflänkande värkan går utmed den svenska kusten. 

 I trakten af Norrskär, söder om Kvarken, förgrenar sig denna 

 ström i tvänne, af hvilka den ostligare och kraftigare ström- 

 men går i SE- och S-riktning till höjden af Björneborg, där 

 den förstärkt af den stora vattenmassa, som Kumo älf af- 

 bördar, inslår en mera SW-riktning och i trakten af Raumo 

 vänder mot WSW för att N om W om Åland utlöpa i Ålands 

 haf och Östersjön. Eqviglacialerna gå i Bottenhafvet i trak- 

 ten af Raumo tätt intill hvarandra och de gynnsamma isför- 

 hållandena längs kusten mellan Räfsö och Raumo äro således 

 betingade ej blott af den vida och i dessa trakter djupa 

 hafsbassängen, utan äfvén af ytströmmen. I Bottniska viken 

 går äfven en ström i SW-riktning fram öfver hafsfjärden 

 mellan Karlö och fasta landet och fortsätter S-ut, att döma 

 af isförhållandena omkring Ulkokalla, längs finska kusten. 

 Beträffande ytströmmen i Finska viken känner man, att den 

 i det närmaste flyter i längdaxelns riktning, men närmare 

 den finska än den estländska kusten. Tulluppsyningsmannen 

 Blomqvist i Hangö har meddelat mig, att svåra packismas- 

 sor om vårarna ses segla ut för ostlig ström genom Tullsundet 

 förbi Nyhamns klippor mot NW, oaktadt vinden blåser från 

 W. Endast vid mycket stark S W- vind, som drifver vattnet 

 in i Finska viken, afstannar den ostliga utströmmen för att 

 åter vidtaga, då stormen bedarrat. 



Det tidigare påpekade förhållandet att vakar och rännor- 

 slå upp i hafsisen parallelt med kusterna under landvindar 

 torde således till en del hafva sin orsak i de till Östersjön 

 gående ytströmmarna. 



