605 



Uleå träsk. Ulnare sjö. 



Isloss- Islägg- Isdagar. Isfria Isloss- Islägg- Isdagar. Isfria 



ning. ning. dagar. ning. ning. dagar. 



1890 V 17 XI 14 181 V 27 XI 20 177 



193 218 



1891 V 29 XI 5 162 VI 2 XI 18 145 



212 232 



1892 VI 4 XI 22 171 VII 8 XI 3 118 



För hafsvikarna har jag anfört antalet isdagar äfven 

 för vintern 1889—90, hvaraf synes att de två följande vint- 

 rarna voro betydligt strängare. Vintern 1892 — 93 var såsom 

 bekant likaså mycket sträng. Vintrarna 1890—91, 1891 — 92 

 och 1892 — 93 utmärka således en kallare period, hvilken 

 kännetecknas af sentida islossningar; uti data för isläggnin- 

 gen spåras nämligen öfverhufvudtaget ej någon synnerligt 

 stor förskjutning. I allmänhet försiggick vattendragens is- 

 läggning tidigare år 1891 än år 1890 och deras öppnande om 

 våren 1892 senare än våren 1891, hvarför antalet isdagar 

 under vintern 1891 — 92 var större än under vintern 1890—91. 

 Främst var detta fallet i norra Finland och Lappland, såsom 

 i Uleå träsk och Enare sjö. 



Hvad beträffar isförhållandena i sistnämda sjö är det 

 vid första påseendet öfverraskande att isläggningen försig- 

 går först i slutet af november eller senare än i Uleå träsk 

 och ungefär samtidigt med isläggningen i Päijänne i södra 

 Finland. — Sjöns djup, hvarom jag ej kunnat erhålla några 

 exakta uppgifter, skall enligt hörsägen vara betydligt. Härpå 

 tyda äfven de branta klippstränderna och de vida fjärdarna. 

 Den sena isläggningen torde dock ej bero endast härpå, utan 

 äfven till en del betingas af höstregnen, hvilka äro utmär- 

 kande för norska kusten mellan 65—70° nordlig bredd. Ne- 



