284 48 



da ilet blev lairl i Spiritus. (Sammenlign Lyngbyes senere meddelte Iagttagelse om 

 Cir. borealis.) Paa en Række Exemplarer af liere Arter er en større Del af IJugsiden 

 betydelig oppustet paa en lignende Maade som hos -Æga, men dog hverken i saa slor 

 rdstru'kning elier i saa lioj Grad som hos sidstnævnte Slægt. lir. Dr. 1\. lîergh fandt 

 .Maveindholdet af C. antillensis betydelig fordojet. men mente dog, al det bestod af tvær- 

 stribede Muskler. 



lundbakkerne ere ifolge deres Tilledning meget bevægelige, og det maa de ogsaa 

 være for at kunne benyttes, da venstre Kindbakke i Hvile dækker over en saa stor Part 

 af hojre Kindbakke, at der kræves en betydelig Abduktion af venstre Kindbakke for, at 

 begges Spidser kunne blive frie af hinanden. Da begge mangle Knuseparti, ere de ganske 

 ubrugelige til Tygning. Endepartiet danner en lang, skarpkantet, haard, lidt krum Dolk, 

 det i'ager stærkt op over de øvrige Munddele, og hos Cor. triccnws træfl'es desuden paa 

 venstre Kindbakke 2, paa hojre 1 skarp Tand, saa at Kindbakkerne kunne bruges paa en 

 noget lignende Maade som hos Cirolana til Udklipning af Kjodstumper: hos C. antillensis 

 og flere andre Arter ere de nævnte Tænder rudimentære eller mangle, og Kindbakkerne 

 egne sig saa udmærket til i en Fart og med stor Kraft at bide et Hul paa et storre Dyr, 

 saa at Blodet flyder stærkt, og de maa, skjondt det forekommer mig vanskeligt at forstaa, 

 vel ogsaa ifølge Indholdet af Tarmen kunne udrive eller afflændse Kjodstumper. Ende- 

 partiet af 3die Led paa første Kjæbepar forekommer mig at være udmærket skikket til 

 kraftig at understøtte Kindbakkens Virksomhed (den ovenfor beskrevne, mærkelige, meget 

 bevægelige Indledning og Form af dette Leds Rodparli passer ogsaa godt hermed). Andet 

 Par Kjæber spiller vistnok en ganske underordnet Rolle. En af Kjæbeføddernes væsentligere 

 Funktioner er vistnok den at hjælpe med til at danne Begrændsningen for den store, 

 skaaldannede Hulhed, der forer ind til Svælget. Svælget er paafaldende langt, og dette 

 peger ogsaa hen paa, at Dyrene ikke ere rene Bloddrikkere, men sandsynligvis i saa Hen- 

 seende danne en Mellemform mellem Cirolana og Æga. 



Jeg antager derfor, at C or all a neme anfalde Fiske eller lavere, større Dyr uden 

 Kalkskal. bide Hul i en Fart, æde noget af Kjodet, drikke det udflydende Blod og forlade 

 derpaa deres Offer; at de forskjellige Arter have en noget forskjellig Levevis og maaske 

 endog til en vis Grad holde sig til Dyr af forskjellige Klasser er sandsynligt paa Grund 

 af Forskjelleue i Muudbygningen. Corallanernes Bygning af Ben og Hale tyder ogsaa 

 paa, at de bevæge sig livligt; Uddannelsen af deres Ben viser, at disse ikke bruges 

 til Fasthagning for længere Tid, men dog vistnok kunne anvendes til Fastklamren paa 

 kortere Tid. 



Set nedenfra kjendes en Corallana let fra alle nvrige Familier ved, at Kindbakkerne 

 bøje stærkt indad med deres forreste, meget an selige Par I i. der er bredt, næsten 

 ubedækket, tykt, stærkt udstaaende, og venstre Kindbakke ender med en meget 



i 



