296 üü 



(saiiiiiienligu Ciroluna) er c ii inej-'ul laiij; oi,' bred, ml eft er iio^jel ka ii l s t i 1 1 e l 

 IMade. J)el yderste l'arti at' Munddelen dannes al' en ret anselig, afrundel l'iade med 

 nogle noget bagud rettede Kroge langs Inderranden, og denne l'iade anser jeg for al va-re 

 homolog med 3dle Leds [-"lig (P) hos Cirolana; indenfor Pladen findes en noget kortere, 

 smal Flig med Torne i Spidsen, dens Inderrand er en direkte Fortsættelse af 2del Leds 

 Fligs lange, paa en lang Strækning rellinede Inderrand, og jeg er tilbnjelig lil at antage 

 denne lille Flig for en Endeproces af 2det Leds store Flig (Pig. 4 g, 1'-). 



5. Kj æbef oddern e (Fig. 4, g og Fig. i hl ere meget interessante. Iste Led er 

 kort, med en anselig, næsten trekantet Epipodit (g'). 2det Led er stærkt forlænget, saa 

 at det udgjor Halvdelen af hele Kjæbefoden; det er tyndt ved Yderranden, for- 

 tykkes stærkt indefter, saa at dets retlinede Inderrand har Form af en ret bred, lodret 

 stillet Flade, der slutter tæt sammen med den anden Kjæbefods Inderflade ligesom bos 

 Baryhrotes] paa Grund af denne Form danner 2det Led af de to Kjæbefødder tilsammen 

 en Længdekjol paa Hovedets Underside. Leddet løber fortil paa Undersiden (set nedenfra) 

 frem i en temmelig lille, i Spidsen afrundet, krogins, ikke tilleddet F''lig (Fig. 4 h, 1-), der 

 ses at stikke lidt frem foran Enden af 3die Led indenfor det noget udad bojede 4de Led. 

 3die Led er meget kort. De 4 yderste Led af hver Rjæbefod læg^e sig i en 

 Bue udenom det di s tale, til en kort Kegle samlede Parti af alle de øvrige 

 Munddele; de blive fremefter drejede mere og mere paa Kant for at kunne omslutte 

 denne Kegle. Alle 4 Led ere tydelig adskilte og lidt bevægelige indbyrdes; de 2 bageste 

 ere de længste og bredeste, det yderste er lille; Enderanden af sidste Led og den opad 

 vendte Inderrand af næstsidste og tredie sidste samt Spidsen af forste Led ere udstyrede 

 med en Række væsentlig udad vendte Kroge. 



■Mellem Kjæbefodspalperne kan man se alle de andre Munddeles Spidser (Fig. 41; 

 forrest Labrum (cl, tæt bagved denne Mandiblernes Apex (d), derpaa Paragnatherues Yder- 

 flig (h), derpaa første Par Kjæber, derpaa 2det Par Kjæbers i en stor Yderflig og en lille 

 Inderflig delte Endeparti (fl, endelig Fligene fra Kjæbeføddernes andet Led. 



6. Paragnatherue (Fig. 4 ii ere korte, brede, tykke og skilte ad igjennem hele 

 deres Længde, men dette falder ikke i Ojneue, da deres Inderrande berore hinanden tra 

 Roden af og et langt Stykke udefter. Hver Paragnath gjor ludtryk af at bestaa af 2 

 trinde, spidse Flige, en kortere, fremad rettet Inderflig og en noget længere, omirent fra 

 Midten betydelig indad bojet Yderflig, men begge Flige ere sammenvoxne i Inderlligens 

 hele Længde. Mellem Inderfligenes Ender og Yderfligenes Inderrande Andes et temmelig 

 lille, aflangt Mellemram. Yderfligenes bageste Yderhjorner ere, som ovenfor nævnt, sammen- 

 voxne med Kindbakkerne ; Fligene ligge ovenover og lidt bagved Kindbakkernes apicale 

 Parti, og Ydertligene vise sig i Mundaabningen iFig. 4, h). 



