1 



Paikka 



1904 



1903 



1902 



1886— 

 1900 



Oulu 



1.8 



3.1 



0.2 



2.0 



Kuopio ..... 



2.2 



4.0 



0.6 



2.7 



Vaasa 



3.0 



4.4 



1.9 



3.5 



Sortavala .... 



2.6 



4.2 



0.8 



3.0 



Tampere .... 



3.3 



5.1 



2.2 



4.0 ; 



Helsinki .... 



4.0 



5.8 



2.9 



4.7 



1 Maarianhamina . . 



4.6 



6.0 



.3.7 



5.2 



Ukkospurkauksien luku asemaa kohclen oli vastaa- 

 vina vuosina 



1904 1903 1902 1887—19011 



8.3 12.8 5.8 11.7 



Edellisestä huomaa, etta vuosi 1903 on keskiarvoa 

 lämpöisempi ja sitä vastaa suurin ukkoslukuisuus ; 1902 

 ja 04 o vat taasen kylmempiä ja niitä vastaa 15-vuotista 

 keskiarvo pienempi ukkoslukuisuus, vielä sillä tavalla, etta 

 kylmempää vuotta 1902 A'astaa pienin purkautumisluku 

 asemaa kohclen. Näyttää sus siltä, kuin jos ukkoslukui- 

 suus Suomessa ainakin näennäisesti riippuisi lämpösuh- 

 teista (tarkemmin siv. 7 ja taulu A ja B). Tämä johtuu 

 epäilemättä siitä, etta suurin osa ukkospurkauksista maas- 

 samme on n. k. lämpöukkos-luonnetta. ^ Jos sää suhteet 

 muodostuvat tällaisten lämpöukkosten syntymiselle epä- 

 suotuisiksi senkautta, etta lämpötila runsaan sademäärän, 

 pohjanpuoleisten tuulien y. m. vaikutuksesta pysyy alhai- 



1 W. Ö h q v i st: Ukonilmat Suomessa 1901 siv. 43. 

 - Hann: Lehrbuch der Meteorolos'ie 1901 siv. 666. 



Nat. o. Folk, H. 67, ls:o 2. 



