Prohaskan 

 suhde 



H3 



i' 



B 



co' 



■ 



cj- 



1^ 

 O 



C 



■ o 



œ 



sa: 



fr 



2. 



5: 



t«r 



o" 



pr 



O 



9 



pr 



o 



< 



o 



Steiermark- 



























issa j.n. e. 



2.00 



1.23 



0.49 



0.55 



0.83 



0.77 



1.87 



2.15 



3.55 



5.14 



2.15 



1.06 



Suomessa 



— 



— 



— 



0.8' 



0.& 



0.8. 



1.1 



1.6 1 



— 



— 



— 



0.8 



Tämän mukaan on kesäkuu (sekä touko- ja heinä- 

 kuu) lämpöukkosista rikkain. Taulusta B huomaakin vas- 

 taavalla ta valla etta kesä- ja heinäkuun käyrät parliaim- 

 min liittyvät yhteen. Syyskuussa olisi pyörre-ukkoslaji 

 enimmin edustettuna ja sen kuomaa taulusta siitä, etta 

 ukkoslukuisuus poikkeukset vähemmän seuraavat vastaa- 

 via lämpötilapoikkeuksia. — Wienissä on sukcle noin O.t. 



Taulun A ja B nojalla voi siis ehkä ainakin jossain 

 määrin pitää yleisenä sääntönä, etta vuosina jolloin lämpö- 

 poikkeus on positivinen s. o. jolloin yleinen säätila maas- 

 samme on antisyklonalinen, ukkolukuisuus on suurempi ja 

 sellaisina vuosina taasen, jolloin poikkeus on negativinen 

 (s. o. yleinen säätila enemmän syklonalinen, kuten 190-i) 

 taasen pienempi. Antisyklonaliseen säätilaan kuuluu m. m., 

 etta pilvisyys on pienempi ja sen kautta auringon säteily 

 voimakas. Auringon säteiden ioniserava vaikutus taasen 

 on silloin täydellisempi ja ukkosmahdollisuudet suurempia 

 (kts. siv. 29). • 



Mitä sääelementtien kulkuun tulee, övat niissä ta- 

 pahtuneet poikkeukset vastaavia ulkomailla huomattui- 

 hin. Ferra r in 2 sääntö toteutuu myöskin Suomessa 

 kuten Karsten^ jo v. 1903 on osoittanut. Loppuun on 



1 oikeastaan tammi— touko- ja syys — joulukuulla. 

 ^ Hann: Lehrbuch der Meteorolog. 1901 siv. 140. 

 ^ Karsten: siv. 9. 



Kat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 



