9 



normalin. Keskivaiheilla kuukautta määräsi säätilan etu- 

 jDäässä kauempana Länsi-Siperiassa oleva, mutta Suomeen- 

 kin ulettuva maksimi. Siitä syystä olivat tuulet käänty- 

 neet eneinmän lounaan puolelle ja lämpötila sekä meillä 

 että muuUa Pohjois-Europassa yli normalin (etenkin de- 

 kadin lopussa, katso Taulu I). Huhtikuun viimeisellä 

 kolmanneksella on minimialue pohjoisessa Jäämerellä ja 

 tuulet sen vaikutuksesta yhä vielä lounaan puolella. 

 Lämpötila pysyy yli normalin ja siten muodostuu kuu- 

 kausi yleensä keskiarvoa lämpimämmäksi (noin 0.°6). Sade- 

 määrä oli kumminkin normalimäärää ja sadepäivien luku 

 (> 0.1 mm:ä) normalilukua suurempi. ^ — Huhtikuun kol- 

 mas dekadi muodostaa viimeisen jakson aina syyskuuhun 

 saakka, jolloin lämpötila Suomessa ja suurimmassa osassa 

 Pohjois-Europaa oli yli normalin. Ja jiiuri tämä lämpö- 

 tilan poikkeus seuraavina kuukausina negativiseen suun- 

 taan on syynä (edellisen luvun mukaan) ukonilmojen vä- 

 hyyteen varsinaisina kesäkuukausina samoin kuin esim. 

 V. 1902 ja heinäkuussa 1903, kuukauden viime päiviä 

 lukuunottamatta. ^ 



Säätila oli touko — syyskuussa lyhyesti seuraava: 

 Toukokuun alussa on ilmapaine alimmillaan lou- 

 naassa ja korkeimmillaan pohjoisessa; tuulet ovat enim- 

 mäkseen idän ja pohjan puolelta; sadepäivien luku on 

 verrattain suuri. Keskivaiheilla kuukautta on ilmapaine 

 alimmillaan pohjoisessa, mutta loppupuolella on alue kor- 

 keampaa painetta levinnyt yli Skandinavian ja sen vaiku- 



' Nämät sademäärät ]a sadepäiväin luvut ovät otetiit teok- 

 sesta Statistisk Årsbok 1907; samasta lähteestä muidenkin kuukau- 

 sien vastaavat luvut. 



^ Karsten: ükonilmoista Suomessa 1903 (Taulu I). 



Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 



