27 



jaksoa seuraa kylmempi jakso ja tästä sekä edellisestä voi 

 päättää ukkosen 16:na jaksona olleen pyörreluonnetta. 



Muista myökemmin huomatuista ukonilmoista mai- 

 nittakooii, että ne useammat ovat pyörre- (tahi mahdolli- 

 sesti „Böen"') luontoisia. Nim esim. lokakuun 3:n päivän. 

 745 mm:ä syvä minimi tunkeutuu länuestä itää kohden. 

 Painegradientti on suuri ja tuuli sitä vastaava. ITkkos- 

 purkaus tapahtuu merellä, sillä siellä ovat ukkosedellytyk- 

 set tähän vuodenaikaan jo suuremmat kuin maalla. Ukko- 

 sen aikana vallitsi raju myrsky. — Samoin oli 17 ja 18 

 p:n ukonilma. Engiannissa oli 735 mm:ä syvä minimi, 

 joka siirtyi itäänpäin. 18 p. aamuna on minimi Pohjois- 

 Ruotsissa 739 mm:ä syvänä. Painegradientti oli suuri ja 

 tuulet melkein koko maassa 7 à 8 Beauforte'a. Ukkosta 

 Imomattiin vaan merellä tahi rannikolla, sillä se ei tun- 

 keutunt kuin Kiskolle saakka maalla. 19 p:n purkaukset 

 Lovisan ja Yerkkomatalan seuduilla olivat jatkona edelli- 

 sen illan purkaukseen. Mainittuja ukonilmoja seurasi 

 huomattava lämpötilan muutos; sää muuttui nimittäin kyl- 

 mäksi. — Vuoden viimeinen ilmoitettu purkaus sattui 

 marraskuun 14 p:nä Ikalisissa. 



Omituisuutena näillä purkauksilla on, kuten Kar- 

 sten ^ jo huomauttaa se, että ne tapahtuvat enimmäkseen 

 myöhään illalla tahi varhain aamulla. Ulkomailla on 

 myöskin, esim. Keski-Europassa ja Norjassa ^ tultu saman- 

 laisiin tuloksiin. 



Kuten edellisestä huomaa on suurin osa ukkosjak- 

 soista v. 1904 pyörreukkosluonnetta (7), jolloin pyörre- 

 luontoisilla tarkoitetaan ukonilmoja, jotka liittyvät reuna- 

 muodostumina suurempiin täydellisemmin kehittyneisiin 



• 1 Karsten: siv. 18. 

 Nat. o. Folk, H. 67, K:o 2. 



