38 



on se ensiksikin siksi pieni ja toiseksi kelvollisen ha- 

 vaintoaineston vähyyden takia siksi epävarma, etta sen 

 ainakin toistaiseksi saattaa jättää huomioon ottamatta. 



Rohr'in ^ tutkimusten mnkaan ukonilmasta jouluk. 



11 p. 1891 oli etenemisnopeus merellä 79.7 km. Tämä on 

 STiurimpia liuomattuja nopeuksia. Maksiminopeus Suo- 

 messa 1903 lähenee varsin liyvin täta lukua. Pienin kuo- 

 mattu nopeus on taasen 9.3 km, jonka Prohaska^ oli 

 huomannnt Steiermarkissa. Suomessa on vastaava luku 



12 km, sus sangen lähellä sekin toista raja-arvoa. Toi- 

 sin sanoen, Suomessa huomatut raja-arvot v. 1903 — 04 

 lankeavat varsin läbelle ulkomailla huomattuja. Tämä 

 merkinnee ehkä sitä, etta kaikesta hnolimatta edellä esite- 

 tyt nopensarvot ainakin jossain määrin vastaavat todelli- 

 suutta, mutta västa useampana vuotena saatu kokemus 

 voi lopulta ratkaista tämän kysymyksen. 



Ulkomailla on muuten huomattu etenemisnopeudella 

 olevan sekä vuotuinen etta vuorokautinen jakso. ^ Sitä- 

 paitsi vaiktelee nopeus riippuen suunnasta, mista ukko 

 nen lähestyy. Suomeen näliden ei vielä tunneta mitään 

 varmaa näistä seikoista, mutta kumminkin näyttää siltä 

 kuin jos etelän ja lounaan puolelta tule villa olisi suurin 

 nopeus, noin 46 km. Eanskassa on nopeus suunnasta SW 

 49 ja Venäjällä suunnasta SW ja NW 47 km. * 



Mitä muuten ukkoskulkueihin v. 1904 tulee, olivat 

 ne edelliseen vuoteen verraten paljoa pienemmät. Ensim- 

 mäinen, samalla huomattavin kulkue sattui liuhtikuun 1 7 p. 



1 Hann: Lehrbuch d. Met. 1901, siv. 650. 

 ^ Gockel: Das Gewitter, siv. 198. 

 ^ Hann: siv. 650. 



* . r, 652. 



Bidras: t. känned. af Fini. 



