39 



Ukkosalueen muodosti etupäässä Turun ja Porin lääni, 

 s. o. ukkonen raivosi Keski-Euotsissa ja Pohjois-Itämerellä 

 olevan osaminimin koillis kulmassa (pääminimi Yardössä). 

 Alueen (ukkos-) keskusta oli Bauman seudulla, josta kul- 

 kueet kaarena etenivät sekä pohjoista, itää etta etelää 

 kohden (Kartta II). Mainituissa suunnissa vaihteli nopeus 

 35—37 km. 



Seuraava huomattavampi kulkue sattui heinäk. 3 p. 

 Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Ukkosalue muo- 

 dostui Pohjois Skandinaviasta Vaasan senduille ulottuvan 

 minimin kaakkoisella reuna-alueelle ja etenemis-suunta 

 liittyi yleiseen ilmaliikkeeseen minimin ympärillä. — Ukon- 

 ilma heinäk. 16 p. oli huomattava siitä syystä, etta silloin 

 ilmestyi kaikkiaan 4 eri kulkuetta, alkaen tavallisesti Me- 

 renkurkusta, joka muodosti jonkinlaisen ukkospesän. — 

 Yuonna 1887 ^ oli samantapainen ukkospesä Ahvenanmaan 

 ja Hankoniemen välisessä saaristossa. — Ensimmäinen 

 kulkue alkoi kl. 2 \ ja liikkui suunnassa SE — NW etelä 

 Pokjanmaalta; seuraava kulkee suunnassa SW — NE vas- 

 taten Pohjois-Skandinaviassa olevaa minimiä. Keskipäi- 

 vällä on etenemissuunta W — E ja minimi Pohjois-Suo- 

 messa. Illemmalla, joUoin minimi todennäköisesti on jat- 

 kanut kulkuaan kauvemmaksi koilliseen, muodostuu kul- 

 kue siirtyen Merenkurkusta kaakkoa koliden sisämaahan. 

 Tästä huomaa, etta etenemissuunta on kiertynyt suunnasta 

 SE — NW myötä päivään minimin mukana suuntaan (NW) 

 — SE. Tämä esimerkki on oivallinen todistus siitä, miten 

 etenemis-suunta noudattaa Buys-Ballot'in lakia. Seuraa- 

 vana päivänä on minimi Oulun läänin eteläosassa ja uk- 

 koskulkue alkaa Etelä-Pohjanmaalta, kulkee Jyväskylän 



' Sundell: ükonilmat Suomessa 1887, siv. 18. 

 Nat. o. Folk, H. 67, N:o 2. 



